1. juunist on Viljandi haiglas patsientide külastamine taas lubatud
31.05.2024
Seoses ülemiste hingamisteede viirusnakkustesse haigestumise langusega pole alates laupäevast, 1. juunist vajalik Viljandi haigla suures majas viibivaid patsiente külastades külastust eelnevalt raviarstiga kokku leppida. Vaid sünnitus- ja günekoloogia osakonnas tuleb külastus eelnevalt valvearstiga kokku leppida.
Patsiente saab külastada külastusaegadel. Haigla suure maja külastusaeg on esmaspäevast reedeni kell 15-18 ning laupäeval ja pühapäeval kell 12-16.
Psühhiaatriakliiniku külastusaeg on reeglina esmaspäevast reedeni kell 16-19, laupäeval ja pühapäeval kell 10-16. Vajalik on etteregistreerimine:
- Akuutpsühhiaatria osakond (Pargi tee 14, I korrus), õeposti tel 435 4260
- Üldpsühhiaatria osakond (Pargi tee 16, I korrus, B-korpus), õeposti tel 435 2163
- Laste- ja noorukitepsühhiaatria osakond (Pargi tee 8, I korrus), õeposti tel 435 2183
- Tuberkuloosiravi osakond (Pargi tee 14, II korrus), õeposti tel 435 4257
- Sundravi osakond (Pargi tee 22), I korruse õeposti tel 435 4244, II korruse õeposti tel 435 4241, Pargi tee 16, I korrus, A-korpus, õeposti tel 435 4267
Hoolekandekeskuse hooldusosakonna külastusaeg on iga päev kell 13-15, vajalik on etteregistreerimine. Registreeruda saab helistades esmaspäevast reedeni kell 8-15 telefonil 5336 4847 või kirjutades e-posti aadressile kirstin dot riives at vmh dot ee.
Hoolekandekeskuse erihooldusosakonnas toimuvad külastused tavapäraselt eelneval kokkuleppel:
- Erihooldusosakond A-maja, tel 5358 0709
- Erihooldusosakond B-maja, tel 5919 1582
- Erihooldusosakond C-maja, tel 5330 5778
- Erihooldusosakond 8B, tel 435 2162
Erihooldusosakonnas 8B on selleks eralidi külalistetuba, Jämejala vaimse tervise külas (A-maja, B-maja ja C-maja) toimuvad külastused reeglina õues.
Külastama palume tulla vaid tervena. Ka kergete haigussümptomite (kurguvalu, kerge nohu) korral palume külastusele mitte tulla, sest osakonnas on palju haigustele vastuvõtlikke patsiente, kellel ka kerge viirushaigus võib kulgeda väga raskelt.
Samuti pole enam kohustuslik kirurgilise maski kandmine
Kõikidel Viljandi haiglas viibivate patsientide külastajatel on kirurgilise maski kandmine alates 1. juunist vabatahtlik, käte desinfitseerimine on aga endiselt kohustuslik.
Samuti on maski kandmine vabatahtlik patsientidel, kes tulevad ambulatoorsetele vastuvõttudele või liiguvad statsionaarsete osakondade koridorides.
Info Tervisekeskuses asuva radioloogiakabineti teenuste ja tööaja kohta juunis ja juulis
28.05.2024
SA Viljandi Haigla info Tervisekeskuses asuva radioloogiakabineti teenuste ja tööaja kohta juunis ja juulis.
Röntgen: 8:30-15:00 kuupäevadel 3, 5, 6, 10, 12, 26, 27. Kuupäevadel 7, 13, 14, 17, 19, 20, 21, 28 kabinet SULETUD!
Juulis on Turu 10 radioloogiakabinet SULETUD! Radioloogilisi uuringui teostame SA Viljandi Haigla suures majas Pärna tee 3, Jämeja
Ultraheli: 8:30-15:00 kuupäevadel 7, 14, 21, 28. Uuringuid teostab ultrahelispetsialist Mariliis Känd.
NB! Ultraheli päevadel radioloogiakabinetis röntgenülesvõtteid ei teostata. Ultraheli uuringutele registreerimine käib Viljandi Haigla radioloogia registratuuri kaudu 435 2096
Infot teenuste ja uuringute kohta saate küsida:
Gerli Lepik
SA Viljandi Haigla
juhtiv radioloogiatehnik
tel 435 2097 / 53541881
e-post gerli dot lepik[at]vmh dot ee
Viljandi haigla viib läbi statsionaarse ravi patsientide hulgas patsiendiohutuse küsitluse
27.05.2024
Alates tänasest, 27. maist on kõikidel patsientidel, kellel lõpeb sel nädalal Viljandi haiglas statsionaarne ravi võimalik anda tagasisidet ohutuse kohta Viljandi haiglas. Statsionaarse ravi patsientide patsiendiohutuse küsitlus kestab 27. maist kuni 2. juunini.
Viljandi haigla palub küsitluses osaleda kõigil patsientidel, kes on Viljandi haiglas statsionaarsel ravil ning kelle ravi lõpeb küsitluse perioodil.
Rahvusvaheline õdede päev: Õe elukutse pakub Viljandi haiglas mitmekülgseid väljundeid
10.05.2024
Pühapäeval, 12. mail tähistatakse rahvusvahelist õdede päeva, mille eesmärk on märgata ja hinnata õdede igapäevast tööd ja panust. Viljandi haiglas tegutseb kliinikute õenduskeskus, mis pakub õe elukutsega inimestele mitmekülgseid võimalusi end erinevatel ametikohtadel proovile panna.
Viljandi haigla kliinikute õenduskeskus (KÕK) loodi 2022. aastal ning see koondab enda alla somaatilise ravi kliinikutes tegutsevad õendus- ja hooldustöötajad. KÕKi ülesandeks on pakkuda erinevate profiilidega patsientidele kvaliteetset õendus- ja hooldusabi toetades seeläbi ravialaseid tegevusi.
Kliinikute õenduskeskuses töötab 102 õe õppekava läbinud töötajat, nendest 91 osutab igapäevaselt osakondades õendusabi, kuus töötab vastutava õena, kaks õendusjuhina, kaks õenduskvaliteedi spetsialistina ning üks keskuse juhina.
OSAKONNA ÕED
Osakonna õde ehk igapäevaselt patsientidega tegev õde on tervishoialaspetsialist, kelle peamiseks ülesandeks on patsiendi üldseisundi jälgimine, ravimite manustamine, analüüside tegemine ja patsiendi heaolu tagamine. Kliinikute õenduskeskuse õed tegelevad patsientidega nii statsionaarse ravi kui ka erakorralise meditsiini, operatsiooni ja intensiivravi osakonnas.
Statsionaarse ravi osakonna õed Erik Sala ja Silver Muld leidsid tee selle elukutseni soovist inimesi aidata ning nende elusid paremaks muuta. „Enne, kui otsustasin õeks õppida, töötasin hotellis administraatorina, kus mõistsin, et inimestega suhtlemine, abistamine ja toeks olemine probleemide lahendamisel on midagi, mis sobib minu isiksusega. Samas sain aru, et midagi on puudu, sest tahaksin intiimsemal tasemel inimestele toeks olla ja probleeme lahendad. Ühesõnaga oli see missioonitunne, mis ajendas õeks õppima,“ selgitas Muld. Ta lisas, et teda paelub selle ameti juures tunne, kuidas tema teadmistest, otsustest ja oskustes oleneb suur osa patsiendi heaolust ning töövõidud, kus ta näeb, et varasemalt komatoosne patsient on ajaga jalad alla saanud, räägib selget juttu ja on taastatud suur osa elukvaliteedist.
Erik Sala ütles, et tema jaoks on õe elukutse põnev. „Mind paelub see, et saan panustada millessegi, mis on kallim kui kuld – tervis. On ka raskusi, näiteks vahel patsiendiga ühist keelt leida või analüüse võtta, kuid neist hoolimata on amet ikka huvitav ja pidevalt muutuv,“ selgitas ta.
Erakorralise meditsiini, operatsiooni ja intensiivravi osakonnas töötavad õed Rauno Aun, Anna-Liisa Peerna ja Carolin Aduson nentisid samuti, et töö õena pakub palju valikuvõimalusi ning iga päev uudseid situatsoone ja väljakutseid.
„Mulle meeldivad erakorralised kiiret lahendamist vajavad olukorrad. Selle ameti mitmekülgsus ja väljakutseterohke töö oligi põhjuseks, miks otsustasin õeks üldse õppida. Samuti soov end tervishoiuvaldkonnas teostada,“ ütles erakorralise meditsiini osakonna õde Rauno Aun. Kui tavapäraselt peetakse õe ametit rohkem naiste ametiks, siis tema sõnul on tegelikult vastupidi: „See on päriselt ka meeste amet! Soovitan kõigil, kellel on suur süda ja soov inimesi aidata õeks õppida,“ sõnas Aun.
Operatsiooniblokis töötav anesteesiaõde Anna-Liisa Peerna soovitab aga kõigil, kellel on huvi õenduse vastu selle kohta täpsemalt uurida ja käia töövarjuks. „Ei maksa vaadata ja uskuda telesarju, sest reaalsus on midagi muud. Minu töö anesteesiaõena eeldab veidi teistsuguseid teadmisi ja oskusi, kui tavaosakonnas töötamine. Igapäevaselt teen rutiinset tööd lõikustoas, aga tegelen ka erakorraliselt raskete haigetega ning kuulun elustamisbrigaadi. Tavapärasest teistsugusem töö innustab mind ennast täiendama ja uute suundadega kursis olema. Ta lisas, et oma töö juures meeldib talle see, et töö tulemust on kohe näha: „Minu töös ei ole suhtumist „ootame ja vaatame“, vaid silmnähatavd tulemused: operatsioonitoas on haige protseduuriks vajalikus narkoosis, erakorraliste haigete seisund stabiliseerub või paraneb, protseduur, kuhu mind on appi kutsutud saab tehtud,“ ütles Peerna.
Õde Carolin Aduson töötab samuti anesteesiaõena, aga lisaks sellele õena ka intensiivravi osakonnas. „Intensiivravi osakonnas töötades tuleb tegeleda patsientidega, kes on kriitilises seisundis või vajavad oma seisundist tulenevalt pidevat jälgimist ning ravi,“ selgitas ta oma tööd. Aduson jõudis õe elukutseni küll juhuse tahtel, kuid täna paelub teda selle töö juures situatsioonide mitmekesisus ja arenguvõimalus. „Palju on uusi olukordi, milles varem olnud ei ole, need on rasked ja pakuvad palju väljekutseid, kuid see annab võimaluse oma teadmisi rakendada ja nendest hetkedest midagi uut õppida,“ rääkis ta.
VASTUTAVAD ÕED
Kõikides eelpool nimetatud osakondades töötavad ka vastutavad õed, kellel on korralduslikuma loomuga roll patsientide heaolu tagamisel. Kui osakonna õde juhendab ja tegeleb patsiendiga, siis vastutav õde toetab ja juhendab eelkõige teisi õdesid. Nad vastutavad selle eest, et töö osakonnas igapäevaselt sujuks, tellivad osakonda vajalikke ravimeid ja tarvikuid. Lisaks osalevad nad ka keskuse juhtimis- ja arendustegevustes.
Satsionaarse ravi osakonnas töötavad vastutavad õed Mariana Kurikoff ja Anu Mänd, kellele mõlemale pakkus tervishoid huvi juba lapseeas. „Kui ma olin väike, siis meie perekonnas oli inimesi, kes juba töötasid tervishoius ning mind paelus siis see, et kõik päevad võivad olla väga erinevad. Samuti meeldib mulle väga inimestega suhelda. Tänase töö puhul meeldib mulle, et mul on võimalus rääkida kaasa asjades, et muuta midagi paremaks. Ma soovin olla teiste õdede hääl,“ sõnas Mariana Kurikoff.
Ka Anu Mänd ütles, et teda paelub vastutava õe ametikoha juures võimalus kaasa rääkida, läbi arutada erinevaid võimalusi ja otsida probleemidele lahendusi. „Olen aga aastakümneid käinud ka valvetes ja teinud osakonna õe tööd. Kõik sai alguse sellest, et vanaisast oli meile koju jäänud palju arstiraamatuid, mida mulle lapsena väga lugeda meeldis. Nii oligi mulle põhikooli lõpuks selge, et minust saab õde. Õe kutsehariduse sain 17-aastaselt ning sellest ajast alates olengi Viljandi haiglas töötanud. Minu jaoks aga muutus öötöö kurnavaks. Kuna kogemust mul oli, siis julgesin proovida vastutava õe ametit ja tunnen, et see sobib mulle hästi,“ kirjeldas ta.
Intensiivravi osakonnas töötavad vastutavad õed Epp Lehemets ja Maria Uuemäe, kes mõlemad otsustasid õeks õppida selle valdkonna mitmekülgsete võimaluste pärast. „Õeks ajendas mind õppima soov tegeleda inimestega ja ala mitmekülgsus – saab olla väga kitsalt spetsialiseerunud, näiteks operatsiooniõde või vaimse tervise õde või tegeleda laiema profiiliga patsientidega, näiteks pereõena või osakonna õena. Õe töö juures meeldibki mulle väga see, et valdkond on nii lai ja alati on võimalus ennast edasi arendada,“ lausus ta.
Mõlema sõnul on õe töö küll põnev ja mitmekülgne, aga ka raske: „Vastutava õena tunnen ja näen tihti, et inimesed ei kurdagi tööga seotud raskuste üle vaid kõik taandub suhtlemisele. Üksteise märkamine on oluline. Olen ka alati olnud arvamusel, et huumor aitab paljudes rasketes olukordades hakkama saada,“ ütles Lehemets. Uuemäe lisas, et õendus ei ole amet vaid elukutse: „Õde töötab inimestega, kes üldjuhul on oma elus väga keerulises kohas: löögi alla on sattunud inimese üks kalleim vara – tervis. See on inimese jaoks alati ootamatu, rahutuks tegev ja hirmutav. Õe ülesanne on olla tugi, kes seisab ta kõrval, kui seda etappi läbitakse. Juhendada, toetada, vahel lihtsalt kuulata ja olla olemas,“ rääkis ta.
Erakorralise meditsiini osakonnas täidavad vastutava õe rolli Anu Sisask ja Talvi Maasepp. „Õeks läksin õppima sellepärast, et tegemist on erialaga, mis on vajalik olenemata riigikorrast või olukorrast riigis. Tervishoiuteenuseid vajavad inimesed ka kõikide kriiside ja sõdade ajal. Samuti on õena võimalik töötada väga erinevates valdkondades ja tingimustes,“ selgitas Maasepp, miks otsustas õeks õppida. Õde Sisask teadis aga juba gümnaasiumis, et õendus on suund, mille tahab elus võtta: „Olin sel ajal liitunud Eesti Punase Risti Viljandi seltsiga, kus õpetati põhjalikult esmaabi. See kõik pakkus suurt huvitav ja sealt tekkis ka mõte õppida õeks,“ rääkis ta. Mõlemad vastutavad õed soovitavad õe elukutse valida, kuna olles ise huvitatud ja julge on tagatud palju võimalusi ja elukestev areng.
ÕENDUSKVALITEEDI SPETSIALISTID
KÕKi õenduskvaliteedi spetsialistid Gertu-Liis Henga ja Jaana Vark tegelevad täna rohkem administratiivse ja teoreetilise tööga. Nende ülesanne on tuua õenduspraktikasse rohkem teaduspõhist lähenemist, mille kaudu parendada ja edendada õenduskvaliteeti.
„See ametikoht on midagi hoopis teistsugust kui valvetöö või vastutavaks õeks olemine. See aitab näha tervishoiu laiemat pilti ning esitab keerulisi väljakutseid töökeskkonna ja -kvaliteedi parandamise osas. Põnev on end kurssi viia mujal maailmas toimuvaga ning võimalusel ka meie haigla töötegemist parendada,“ ütles Henga. Tema sõnul on õeks olemine üks mitmekülgsete võimalustega amet: „Võimalusi on seinast seina, alustades valvetööst ja lõpetades teadustöö või ilusüstide tegemisega. Igaüks, keda eriala vähegi huvitab, leiab endale igal juhul meelepärase töö.“
Jaana Vark rääkis, et on oma senise tööelu jooksul proovinud palju erinevaid ametikohti õena, mis on näidanud õe olulist rolli tervishoius: „Olen läbi aegade ja erinevate rollide olnud positiivselt üllatunud, kui palju on õdedel võimalik ära teha selleks, et inimene ei satukski haiglasse või et ta saaks turvaliselt ja asjakohast ravi koduseinte vahel.“ Ta lisas, et teda paelubki tema tänase töö juures võimalus muuta asju paremaks süsteemi tasandil.
ÕENDUSJUHID
Somaatilise ravi kliinikute õenduskeskuse õendusjuhid korraldavad koos vastutavate õdedega osakondade igapäevast tööd. Sinna hulka kuuluvad osakonna õdedele näiteks erinevate vahendite, juhendite ja kordade tagamine. Samuti tegelevad nad õendusteenuse arendamise ja parendamisega koostöös keskuse juhi ning erinevate kliinikutega.
Statsionaarse ravi õendusjuht Janne Klusova ülesanne on lisaks eelpool nimetatule ka ühise voodifondi raames patsientide logistika korraldamine. „Tänane töö meeldib mulle, sest rutiini ei teki, iga päev üllatab ja see ongi ühteaegu vahel veidi väsitav aga sealjuures ka väga kaasahaarav. Lapsena aga ma kartsin arste ning poleks iial arvanud, et ise tervishoiuvaldkonnas töötan. Minu ema soov oli, et ma pärast gümnaasiumi lõpetamist õeks õpiksin, kuid mina otsustasin enne veidi saksa keele ja radioloogiaga eksperimenteerida. 2 aastat hiljem siiski suundusin õendust õppima ja praegu tunnen, et olen õiges kohas,“ selgitas Klusova.
Erakorralise meditsiini, operatsiooni ja intensiivravi osakonna õendusjuht Inge Alp aga isegi ei mäleta, et oleks midagi peale tervishoiu õppida tahtnud. „Kui ma lõpetasin gümnaasiumi, siis tegelikult tahtsin õppida ämmaemandaks, kuid sel aastal ei olnud ämmaemandate vastuvõttu. Seega läksin õeks õppima. Aasta pärast ei tahtnudki enam ämmaemandaks õppida, sest õe amet tundus palju võimalusterohkem ja ma ei ole siiani seda kahetsenud,“ rääkis ta. Inge Alpi tööülesannete juurde kuulub lisaks tavapärastele õendusjuhi ülesannetele ka operatsioonitoa, intensiivravi osakonna ja sterilisatsiooni töö planeerimine ja korraldamine.
KESKUSE JUHT
Kliinikute õenduskeskust juhib Helina Randma, kes on samuti alustanud oma karjääri osakonna õena. Teda paelus õe töö juures just enim töö inimestega. „Minu tänase töö sisu on endiselt töö inimestega, kuid minu fookus on suunatud pigem tööprotsesside parendamisele, arendustegevustele ja väljakutsete lahendamisele, mille kaudu toetada töötajaid ja parandada osutatava teenuse kvaliteeti,“ rääkis ta. Randma leiab, et tema tööülesannetes leidub aga ka palju sarnasusi osakonna õe tööga: „Endiselt on oluline näha oma töö kontekstis tervikpilti, omada empaatiavõimet, motiveerimis- ja kaasamisoskust. Leian, et varasem õena töötamine on andnud mulle palju vajalikke omadusi ka inimeste juhtimiseks,“ ütles ta. Keskuse juhi jaoks on samuti oluline, et töös oleks väljakutseid ja toimuks pidev areng. „Mugavustsoon tekib mul harva, sest alati saab kuskil ju midagi paremini teha, see aga nõuab pidevat enesetäiendamist“ selgitas Randma ning rõhutas, et tema jaoks on just õe elukutse valimine avanud mitmekülgseid võimalusi tööks ja enesearenguks nii siin, kui ka väljaspool Eestit.
Viljandi haiglas töötab lisaks eelpool räägitud kliinikute õenduskeskusele õdesid ka paljudes teistes kliinikutes ja keskuste: psühhiaatriakliinikus, ambulatoorse ravi kliinikus, taastusravi kliinikus, diagnostika kliinikus, hoolekandekeskuses ning sõltuvushaigete ravi ja rehabilitatsioonikeskuses. Nende kõigi igapäevane töö patsientide, lähedaste ja personaliga on asendamatu. Soovime kõikidele õdedele ilusat rahvusvahelist õdede päeva!
Info Tervisekeskuses asuva radioloogiakabineti teenuste ja tööaja kohta maikuus
30.04.2024
SA Viljandi Haigla info Tervisekeskuses asuva radioloogiakabineti teenuste ja tööaja kohta maikuus.
Röntgen: 8:30-15:00 kuupäevadel: 2, 6, 8, 9, 10, 13, 15, 16, 17, 20, 22, 23, 24, 27, 29, 30, 31. 3.05 kabinet SULETUD!
Ultraheli: 8:30-15:00 kuupäevadel: 7, 14, 21, 28. Uuringuid teostab ultrahelispetsialist Mariliis Känd.
NB! Ultraheli päevadel radioloogiakabinetis röntgenülesvõtteid ei teostata. Ultraheli uuringutele registreerimine käib Viljandi Haigla radioloogia registratuuri kaudu 435 2096
Infot teenuste ja uuringute kohta saate küsida:
Gerli Lepik
SA Viljandi Haigla
juhtiv radioloogiatehnik
tel 435 2097 / 53541881
e-post gerli dot lepik[at]vmh dot ee
29. aprillist muutub verevõtukabineti vastuvõtuaeg
26.04.2024
Alates esmaspäevast, 29. aprillist pikeneb Viljandi haigla suure maja esimesel korrusel asuva labori verevõtukabineti vastuvõtuaeg. Kui varasemalt sai proovimaterjale anda tööpäeviti kell 8-15.30, siis nüüd saab seda teha esmaspäevast reedeni kell 7.30 - 16.00.
Viljandi haigla pakub krüoteraapia teenust ehk soolatüügaste, nahanäsade ja konnasilmade ravi
26.04.2024
Viljandi haigla pakub krüoteraapia teenust ehk soolatüügaste, nahanäsade ja konnasilmade ravi
Viljandi haiglas on avatud uus teenus – krüoteraapia, mis pakub kõigile soovijatele võimalust ravida soolatüükaid, konnasilmi ja eemaldada nahanäsasid. Tasulisele krüoteraapia protseduurile saab pöörduda eelneva arsti konsultatsioonita.
Krüoteraapia ehk külmaravi on ravimeetod, mille korral külmutatakse soolatüükad, konnasilmad või muud healoomulised nahamoodustised vedela lämmastikuga. Sprei-meetodil peale kantud vedel lämmastik tekitab nahal külmatunnet, mis võib meenutada torkimist või kipitust. Protseduuri järel võib patsient tunda valulikkust ja kipitustunnet, mis võib kesta 2-3 päeva, ning protseduurist võib tekkida vill, mis taandub 1-2 nädala jooksul. Enamikel juhtudel tuleb protseduuri teha mitu korda regulaarsete intervallide tagant.
Krüoteraapia protseduur on lühiajaline, kestab keskmiselt 5-45 sekundit ning reeglina tuimestamist ei vaja. Väikestel lastel võib siiski protseduuri eelselt kasutada tuimestavat kreemi ja täiskasvanud võivad manustada suukaudselt paratsetamooli tund aega enne protseduuri.
Protseduuri täpsem aeg, ravimetoodika ja protseduuri kordamise vajadus on varieeruv. Laste puhul on väga oluline eelnev ettevalmistus protseduuriks lapsevanema poolt.
Soolatüüka ravi / konnasilma ravi krüoteraapia meetodil ei tehta:
- isikutele, kes seda väga kardavad, karjuvad ja rabelevad, ning kelle uudismoodustisele on seepärast vedela lämmastiku juhtimine häiritud;
- Raynoud sündroomiga (sõrmede ja varvaste külmetamine ja värvuse muutused) patsiendile;
- alla 5-aastastele lastele (noorematele kui 5-aastastele lastele võib protseduuri teha vaid vanemate nõusolekul);
- patsientidele, kellel on külmaallergia.
Krüoteraapial võivad olla erinevad tulemused:
- puudub reaktsioon ja villi ei moodustu;
- moodustub küll vill, kuid pole see pole piisav soolatüüka või konnasilma eemaldamiseks;
- moodustub piisava suurusega vill (isegi verevill), kaasneb piirkonna turse ja valulikkus, ning paranemine võtab aega vähemalt 30 päeva (sageli vajalik konnasilmade ja tüügaste eemaldamiseks).
Tavaliselt on krüoteraapia hästi talutav ja tüsistused on harvad. Siiski võib vahel töödeldud piirkonnas ette tulla armistumist, pigmentatsioonihäireid või tuimust. Samuti ei pruugi krüoteraapia anda alati täielikku paranemist. Väike osa eemaldatud nahamoodustistest võivad ka taastekkida. Sellisel juhul tuleb nahamoodustise raviks valida mõni muu ravimeetod.
Krüoteraapia ühekordne protseduur maksab Viljandi haiglas 35 eurot ning see sisaldab 1-7 moodustise ravi. Teenust pakuvad nahakabineti õed.
Teenusele saab registreerida Viljandi haigla registratuuris telefonil 4343 001.
Kingitus emadepäevaks: peretuba maikuus tasuta!
25.04.2024
![](http://vmh.ee/public/tasuta_peretuba_maikuus.png)
Viljandi haigla nõukogu liikmeks nimetati Johan-Kristjan Konovalov
23.04.2024
Vastavalt terviseministri Riina Sikkuti otsusele kuulub alates selle aasta 22. aprillist neljaks aastaks SA Viljandi Haigla nõukogusse Viljandi linnapea Johan-Kristjan Konovalov.
SA Viljandi Haigla nõukogusse kuuluvad lisaks Johan-Kristjan Konovalovile Maarjo Mändmaa (Sotsiaalministeeriumi kantsler), Siiri Tõniste (Rahandusministeeriumi kindlustuspoliitika osakonna juhataja) ja Linda Jürisson (endine õde, sh ka koduõde).
Kliinikumi patsiendid saavad laborianalüüse anda nüüd ka Viljandi haiglas
18.04.2024
Alates märtsist on Tartu Ülikooli Kliinikumi patsientidel võimalik anda laborianalüüse mugavalt enda kodulähedases haiglas, mis muudab patsiendi raviteekonna kiiremaks ja mugavamaks. Viljandimaa inimestel on võimalik laborianalüüse anda Viljandi haiglas.
„Kui senine praktika nägi ette, et Kliinikumi patsient annab eriarsti poolt määratud laborianalüüsid – näiteks vereanalüüsid – Tartus kohapeal, siis nüüd on Kliinikumi ja teiste Lõuna-Eesti haiglate laborite koostöös see võimalik ka kodulähedases haiglas. Nii arvestatakse raviteekonnal senisest enam patsiendi ajakuluga ning terviseseisundi keerukusega. Näiteks, kui pikema perioodi jooksul tuleb ravi jälgimiseks anda vereanalüüse, ei pea selleks enam spetsiaalselt sõitma Tartusse, vaid seda on võimalik teha seal, kus mugavam,“ rääkis Tartu Ülikooli Kliinikumi ühendlabori juhtiv bioanalüütik Pille Mee.
Laborianalüüse saab lisaks Viljandi haiglale and ka Põlva, Valga ja Lõuna-Eesti haigla laborianalüüside kabinettides. „Tänu nimetatud haiglate ühisele infosüsteemile eHL, on eriarstil patsiendi analüüsi tulemused teada juba selleks hetkeks, mil patsient vastuvõtule, ravile, uuringule või protseduurile pöördub,“ tutvustas muudatuse eeliseid Pille Mee.
Haiglate raviarstid saavad analüüse tellida läbi elektroonilise haigusloo tavakorras. Patsientidel ei ole vaja analüüsi andmiseks teha muud, kui määratud päeval sobivasse analüüsikabinetti kohale minna, tuvastada end ID-kaardiga ning väljatrükitud meelespea olemasolul esitada ka see. Patsiendi analüüsi tulemused edastatakse automaatselt haiglasse, kust toimus eriarsti suunamine ning niisamuti terviseportaali.
Viljandi haigla laborianalüüside kabinet asub:
Pärna tee 3, Jämejala küla, Viljandi maakond
I korrus, ruum C101 (kabinetti sisenemiseks võtke järjekorranumber)
Vastuvõtuaeg E–R 08.00–15.30
Lisainfo
Pille Mee, Tartu Ülikooli Kliinikumi ühendlabor
Pille dot Mee at kliinikum dot ee, yhendlabor at kliinikum dot ee
Viljandi haigla mobiilsed diagnoosikabinetid pakkusid eelmisel aastal võimalust kodu lähedal oma tervist kontrollida tuhandetele inimestele
17.04.2024
Eesti Vähiliidu ja Viljandi haigla mobiilne meestekabinet, nahakabinet, naistekabinet ja mammograafiabuss sõitsid eelmisel aastal mööda Eestit ning pakkusid rohkem kui 10 000 inimesele, kes elavad suurtest keskustes kaugemal, võimalust oma tervist kontrollida.
Meestekabinet pakub meestele võimalust käia uroloogi vastuvõtul, kuhu võib pöörduda nii konkreetse kuse- ja suguteede vaevusega kui ka profülaktiliseks kontrolliks.
Meeste diagnoosikabinetis osutati 2023. aastal teenust 36 vastuvõtupäeval ning kokku tehti 1256 vastuvõttu, neist 705 olid kontaktvastuvõtud ning 551 kaugvastuvõtud. Meestekabinetis diagnoositi eelmisel aastal 3 esmast eesnäärmevähki, 1 põievähk ja 1 neerutuumor, mis on jälgimisel.
Võrreldes eelmise aastaga on suurenenud eesnäärmevähi kahtlusega aktiivsel jälgimisel olevate patsientide arv ja nende patsientide arv, keda on saadetud MRT uuringule. Meestebuss pakub võimalust patsientidel käia ka vajadusel järelkontrollis kodukandis mobiilses kabinetis.
Mobiilses meestekabinetis vastuvõtte tegeva uroloogi dr Teesi Sepa sõnul on meeste huvi enda tervisesse ja selle juhtimisse oluliselt paranenud.
Nahakabinet annab võimaluse kontrollida oma kehale tekkinud kahtlaseid häirivaid moodustisi ja sünnimärke. Diagnoosimist vajavate nahamoodustiste kõrval võib aga nahaarsti poole pöörduda ka muude nahaprobleemidega.
Nahakabinet osutas 2023. aastal teenust 48 vastuvõtupäeval, kokku tehtid mobiilses kabinetis 1070 esmast vastuvõttu. Eelneva aastaga on enam-vähem samaks jäänud edasistele uuringutele saadetud patsientide arv.
Nahakabinetis teeb vastuvõtte dr Aade Topniku ning tema sõnul saadab ta igalt vastuvõtult vähemalt 4 inimest edasistele uuringutele.
Naistekabinetis on kõigil naistel võimalus kontrollida oma rindu, samuti käia günekoloogi vastuvõtul ja sihtrühma kuuluvatel naistel osaleda emakakaelavähi varajase avastamise sõeluuringus.
Mobiilses naiste diagnoosikabinetis teevad naistearstid ning ämmaemandad erinevates maakohtades ennetustööd ja ambulatoorseid vastuvõtte. Kokku käis naistekabinet 2023. aastal väljas 66 päeval Viljandi lähimaakondades, Kihnu ja Vormsi saartel, erinevatel laatadel ja mitmetel terviseüritustel. Esmaseid naistearsti vastuvõtte tehti 618 ning ämmaemanda vastuvõtte 117.
„Püüame igal võimalusel liikuda patsiendile lähemale abi pakkumisel ja teenuse osutamisel. Mobiilse naistebussiga oleme avastanud mitmeid vähijuhte ning operatiivset ravi vajavaid patsiente, kes muidu ei oleks tõenäoliselt niipea oma raviteekonda tervenemise poole saanud alustada. Sageli sattusid naistearsti vastuvõtule just sellised naised, kes ei olnud väga pikalt, 10-20 aastat, kontrollis käinud. See näitab, kui oluline on liikuda inimeste juurde ja tuua kvaliteetne meditsiiniline abi lähemale, kui selleks inimesel endal võimalusi napib. Huvi günekoloogi ja ämmaemanda vastuvõtule saamiseks on suur,“ ütles Viljandi haigla naistekliiniku juht Diana Vanaveski.
Mammograafiabussis saab osaleda rinnavähi varajase avastamise sõeluuringus. Eelmisel aastal tehti mammograafiabussis 7602 uuringut, mis on 740 uuringut enam võrreldes 2022. aastaga. Neist 6808 olid rinnavähi sõeluuringud, millel käinud naistest 215 kutsuti lisauuringutele. Lisauuringutel leidis mammograafiabussi meeskond 24 rinnavähki, valdav enamus neist olid varajased ehk I A staadiumis. Kahel naisel leiti rinnavähk mõlemas rinnas.
Mobiilsete kabinettide eesmärk ongi võimaldada rinna-, eesnäärme-, emakakaela- ja nahavähi ennetamine ja varajane avastamine Eestimaa inimestele, kes elavad suurtest keskustest kaugemal.
Viljandi haigla viib läbi ambulatoorsel ravil käinud patsientide hulgas rahulolu uuringu
15.04.2024
Alates tänasest, 15. aprillist on kõigil Viljandi haiglas ambulatoorsel ravil käivatel patsientidel võimalik anda vastuvõtu kohta tagasisidet. Ambulatoorsete patsientide rahulolu uuring kestab 15. aprillist kuni 12. maini.
Viljandi haigla palub uuringus osaleda kõigil ambulatoorsetel patsientidel, kes sellel perioodil haiglat külastavad.
„Patsientidelt tagasiside küsimine on meile vajalik, sest see annab väga väärtuslikku sisendit selle kohta, mis on patsientide hinnangul hästi ja millised on kitsaskohad. Patsientide tagasiside on tervishoiuteenuste kvaliteedi jälgimise ja parandamise oluliseks osas,“ ütles kvaliteediteenistuse juht Kätlin Venderström lisades, et uuringus osalemine on patsientidele anonüümne ja vabatahtlik.
Tagasiside andmiseks tuleb patsientidel täita küsimustik. Küsimused puudutavad vastuvõtule registreerimist, personali tegevust, suhtumist ja suhtlemist, aga ka kaasa saadud edasisi suuniseid ning soovitusindeksit. Sel korral saadab Viljandi haigla küsitluse ankeedi patsientidele e-posti teel, soovi korral on võimalik täita ka paberankeet haiglas kohapeal. Rahulolu uuringu tulemused avaldatakse haigla kodulehel pärast uuringu läbiviimist ja analüüsimist.
„Kui see uuring on suunatud ambulatoorsel ravil käivatelt patsientidele, siis tegelikult on kõikidel patsientidel võimalik igal ajal tagasisidet anda, ükskõik millise teenuse või kogemuse kohta. Väärtustame väga seda, kui patsiendid jagavad meiega oma kogemust, olgu see siis konstruktiivne kriitika või tänusõnad,“ lausus Venderström. Enda tagasiside saab jätta haiglasse murela-rõõmula postkastidesse või saata elektrooniliselt meiliaadressile vmh at vmh dot ee.
Ambulatoorsete patsientide rahulolu uuring viiakse aprillikuus läbi Eesti erinevates haiglates. Ambulatoorsete ja statsionaarsete patsientide rahulolu uuritakse vaheldumisi üle aasta.
Eelmisel aastal viidi Viljandi haiglas läbi statsionaarsete patsientide rahulolu uuring, millest selgus, et patsiendid on enim rahul õdede ja arstide suhtumisega, usaldusväärsuse ja oskustega, õdede viisakusega, arstide selgitustega ja vastuvõtu privaatsusega. Samuti ollakse rahul ruumide puhtuse ja korrashoiuga.
Patsiendid soovisid aga rohkem saada teavet ravimite ja nende kõrvaltoimete kohta ning erinevate raviviiside ja -võimaluste kohta, samuti saada rohkem aru vajalikest uuringutest ja protseduuridest. „Teadmine, et seda on ebapiisavalt on meile oluliseks sisendiks. Teabe arusaadavuse ja piisavuse parandamisega tegeleme igapäevaselt: teeme arutelusid juhtumite põhiselt ning uuendame infomaterjale, mida patsient saab haiglast lahkudes endaga kaasa võtta,“ selgitas kvaliteediteenistuse juht.
Lisaks statsionaarsete patsientide küsitlusele viis Viljandi haigla 2023. aastal läbi rahulolu uuringud ambulatoorsete raviteenuste, katarakti, õendusabi ning koduõendusteenuse kohta. Nende ja varasemate uuringute tulemusi näeb Viljandi haigla kodulehelt: http://vmh.ee/rahulolu-uuringud/
Rahulolu uuringuga seotud küsimuste korral palume pöörduda kvaliteediteenistuse juhi Kätlin Venderströmi (435 2027, katlin.venderstrom@vmh.ee) või koostööteenuste juhi Krista Valdvee (5349 5332, krista.valdvee@vmh.ee) poole.
Madis Timpson kutsuti Viljandi haigla nõukogu liikme kohalt tagasi
12.04.2024
Vastavalt terviseministri Riina Sikkuti otsusele kutsuti 11. aprillist SA Viljandi Haigla nõukogu liikme kohalt tagasi Madis Timpson.
Vaktsineerimine aitab kaitsta haiguste eest, millesse nakatumine kevade saabumisega suureneb
08.04.2024
Käes on kevad ning see tähendab paljude inimeste jaoks rohkemat aega õues ning erinevaid kevadisi aiatöid. Kevade saabumisega suureneb aga ka oht nakatuda mitmetesse haigustesse, mille põhiline ja kõige lihtsam ennetusvahend on vaktsineerimine.
Viljandi haigla õe Reeli-Mai Valge sõnul on põhilisteks kevadhooajal kimbutavateks haigusteks puukentsefaliit ja teetanus, kuid ta soovitab inimestel üle vaadata ka enda kaitse leetrite vastu.
„Inimesed puutuvad iga päev kokku paljude haigustekitajatega, mille eest pakub kaitset immuunsüsteem, mis töötab pidevalt ja märkamatult. Vaktsineerimine aitab organismil ohte ära tunda ja neile vastu astuda. Vaktsineerimise tulemusel kujuneb sarnane immuunsus, nagu nakkushaiguse läbipõdemisel. See tähendab, et inimese keha suudab hiljem vastava haigustekitajaga kokku puutudes kahjulikud mikroorganismid enne nende massilist paljunemist hävitada,“ selgitas Valge, miks on oluline end vaktsineerida.
Ta lisas, et oluline on ka korduvvaktsineerimine. „Korduvate kaitsesüstide eesmärk on säilitada organismis nakkushaiguste vältimiseks piisav hulk antikehi. Nende vajadus sõltub sellest, milliseid nakkuseid on inimene juba põdenud, milliseid vaktsiine on juba tehtud, millised on tööga seotud riskid, kas Eestis esineb ohtlikke haiguspuhanguid ning kuhu plaanitakse lähiajal reisida,“ ütles Valge.
Puugid ärkavad juba esimeste soojakraadidega
Puukentsefaliidi puhul on tegemist kesknärvisüsteemi nakkushaigusega, mis võib tekitada mitmeid jääknähte, näiteks tasakaalu- ja koordinatsioonihäired, jäsemete halvatused ja mäluhäired ning millel puudub spetsiifiline ravi. Seetõttu peaksid kõik Eestis elavad inimesed mõtlema puukentsefaliidivastase vaktsineerimise peale.
Reeli-Mai Valge sõnul tuleks praegu üle vaadata enda kaitse puukide poolt levitatava entsefaliidi vastu, sest nüüd vaktsineerides saab esimese kaitse suve alguseks. „Puugid muutuvad aktiivseks juba siis, kui maapinna temperatuur on +5 kuni +7oC. Nad levitavad kahte haigust – puukborrelioos ja puukentsefaliit. Puukborrelioosi vastu vaktsiini ei ole, see eest on aga puukentsefaliidi vältimiseks tõhusad ja ohutud vaktsiinid nii täiskasvanutele kui lastele alates ühe aasta vanusest. Puukentsefaliidi vaktsineerimiskuur koosneb kolmest süstist. Kaks esimest tehakse 1-3 kuulise vahega, kolmas kuni aasta hiljem. Pärast kahte süsti on immuunsus hea, kuid kestab ainult ühe hooaja, kolmas süst pikendab immuunsust,“ rääkis õde, „Eesti on Euroopa üks kahest kõrgeima puukentsefaliidi haigestumismääraga riike ning seetõttu on soovitatav korduvvaktsineerimine iga viie aasta tagant. Kui aga vaktsineerimiskuur on pooleli jäänud, siis jätkatakse sealt, kus see pooleli jäi.“
Soojemate ilmade saabumisega on suurem tõenäosus nakatuda ka teetanusega
Teetanuseoht võib kaasneda marrastuste, lõike- ja torkehaavade, pindudega, aga ka putukate ja loomade hammustustega. „Haigust iseloomustab lihaskrampide teke, mida põhjustab pinnases asuv bakter. Kergematel juhtudel on haigus ravitav, raskematel juhtudel lõpeb surmaga,“ rääkis Valge lisades, et Eestis on kasutusel kahekomponendiline vaktsiin, mis tähendab, et lisaks teetanusele saab kaitse ka difteeria vastu.
„Difteeria on raske haigus, mis võib lõppeda surmaga. Haigus algab katulise mandlipõletikuga, mis võib levida ülejäänud hingamisteedesse ning seetõttu võib tekkida hingamisteede sulgus. Eelkõige on ohustatud lapsed, kellel tekib kõriturse ja lämbumine. Tüsistused võivad tabada ka teisi suurimaid organeid nagu neere, südant ja närvisüsteemi,“ selgitas ta, „Difteeria ega teetanuse läbipõdemine ei anna kaitsvat immuunsust. Oluline on meeles pidada, et lapsena kaitsesüstide kuuri läbinud peavad immuunsuse hoidmiseks end iga 10 aasta tagant uuesti vaktsineerima. Kuigi viimane difteera haigusjuht esines Eestis 2001. aastal püsib risk haiguse taastulekuks, sest mitmetes meie naaberriikides on haigestumisi esinenud.“
Difteeria-teetanuse vaktsiin on riigi poolt kõigile tasuta. Selle saamiseks tuleb pöörduda perearsti poole või mõnda vaktsineerimiskabinetti. Traumade korral tehakse vaktsiin erakorralise meditsiini osakonnas.
Suurenenud on ka oht nakatuda leetritesse
Reeli-Mai Valge soovitab kindlasti üle vaadata ka enda kaitse leetrite vastu, sest 2024. aasta jaanuaris ja veebruaris täheldati leetrite suurenenud haigestumist Euroopas. „Eestis on sel aastal olnud üks leetritesse nakatumise juhtum. Leetrid on väga nakkav haigus, mis levib õhu ja piiskade kaudu inimeselt inimesele. Haigus algab halva enesetunde, palaviku, nohu ja köhaga ning haigusele iseloomuliku lööbega, mis algab kõrvade tagant ja liigub edasi näole ja kehale,“ kirjeldas ta.
„Need, kes ei ole varasemalt vaktsineeritud või pole haigust läbipõdenud, võivad praktiliselt 100protsendilise tõenäosusega haigestuda, kui puutub kokku nakatunud inimesega. Üks leetrihaige võib nakatada 12-18 inimest, kes on vaktsineerimata või pole haigusega kokku puutunud. Võrdluseks toon kõrvale näite, kus üks grippi nakatunud inimene võib haigust edasi anda 1-4 inimesele. Leetritesse nakatunud inimene on nakkusohtlik juba enne sümptomite teket ehk 4-5 päeva enne ja 5 päeva peale sümptomite avaldumist,“ ütles Valge.
Eestis on kasutusel leetrite, mumpsi ja punetiste vastane liitvaktsiin, mis on hea variant kaitsta end lisaks leetritele ka mumpsi ja punetiste vastu. „Mumps levib piisknakkusena ning selle levinuim väljendumisvorm on kõrvasüljenäärmepõletik. Tursunud näärme kohal on nahk pinges ning seetõttu võivad mälumine ja neelamine olla takistatud. Lisaks võivad kahjustuda ka teised näärmed, näiteks sugunäärmed, kilpnääre jt. Kõik vanusegrupid on haigusele vastuvõtlikud, kuid eelkõige põevad seda lapsed ja noorukid,“ lausus Valge.
Ka punetised levivad piisknakkusena: „Inimene võib olla nakkusohtlik nädal enne ja kuni kaks nädalat peale lööbe teket. Haigusele on iseloomulik palavik, suurenenud kaela- ja kuklalümfisõlmed, kerge nohu ja nahalööve. Kui naine haigestub punetistesse raseduse ajal, võivad lootel tekkida sünnieelsed kahjustused, rasedus võib lõppeda abordi või isegi loote surmaga,“ ütles õde.
Kõige paremaks ennetusmeetmeks on leetrite, mumpsi ja punetiste vastane immuniseerimine. „Vastavalt Eestis kehtestatud riiklikule immuniseerimiskavale vaktsineeritakse lapsi 1 aasta vanuselt ja revaktsineeritakse 13-aastaselt. Täiskasvanutele kehtib praegu soovitus, et kõik, kes on sündinud enne 1993. aastat ja vaktsineeritud vastavalt riiklikule immuniseerimiskavale peaksid tegema ühe tõhustusdoosi. Isikud, kes ei ole haigust põdenud ega vaktsineeritud, vajavad kahte doosi ühe kuulise vahega,“ kirjeldas Valge.
Nimetatud haiguseid aitab ennetada vaktsineerimine
Kõik eelpoolmainitud haigused on vaktsiinvälditavad nakkushaigused ja põhiliseks ning kõige lihtsamaks ennetusvahendiks on vaktsineerimine. „Vaktsineerimine on oluline nii üksikisiku kui ka ühiskonna tasandil, kuna see aitab vältida nakkushaiguste levikut ja kaitsta ka neid inimesi, kellel ei teki mingil põhjusel vaktsineerimise järgselt piisavalt kaitset või keda ei tohi vaktsineerida, näiteks alla 1-aastased lapsed ja rasedad naised. Vaktsineerimisega hõlmatus peab olema vähemalt 95%, et tekiks karjaimmuunsus,“ sõnas Reeli-Mai Valge.
Üks võimalus end vaktsineerida on Viljandi haigla vaktsineerimisbussis, mis on 9. aprillil ja 14. mail kell 9–15 Centrum 2 parklas. Seal on võimalik lasta end etteregistreerimiseta vaktsineerida puukentsefaliidi, difteeria ja teetanuse, leetrite, mumpsi ja punetiste vastu, samuti COVID-i ja gripi vastu.
Puukentsefaliidi vaktsiin maksab kõigile 31 eurot. Leetrite, mumpsi ja punetiste vastu vaktsineerimine maksab 18 eurot. Difteeria ja teetanuse vaktsiin on kõigile tasuta. COVID-i vaktsiin on samuti kõigile tasuta, gripivaktsiin maksab 17 eurot, kuid on riskirühmadele tasuta.
Võimalus end vaktsineerida on ka Viljandi haigla peahoones. Seal saab vaktsineerida etteregistreerimisega, helistades registratuuri.
Viljandi haiglas on vabu aegu optometristi vastuvõtule!
08.04.2024
Viljandi haiglas on vabu aegu optometristi vastuvõtule!
Optometrist vastuvõtt maksab 15 eurot.
Erinevalt silmaarstist, kes tegeleb spetsiifilisemalt silmahaigustega, tegutseb optometrist eksperdina, kelle juurde tasub pöörduda, kui on vaja prilliretsepti, uusi prille või kontaktläätsesid. Optometristidel on oluline roll silmade tervise jälgimisel, nägemise parandamisel ja silmahaiguste varases avastamises.
Optometrist tegeleb:
- nägemistaju uurimisega
- prillide määramisega
- silmade tervise teemalise nõustamisega
- kõigeks selleks vajalike uuringute teostamisega
Viljandi haiglas pakub optometristi teenust Ave Viires.
Vastuvõtule saab registreeruda Viljandi haigla registratuuris telefonil 4343 001.
Viljandi koduhaigla tähistab 4. sünnipäeva!
01.04.2024
2020. aasta 1. aprillil alustas tööd Eesti esimene koduhaigla, kus aktiivravi vajavale inimesele vajalikud toimingud viib läbi õde tema kodus ning arst konsulteerib videosilla abil.
Koduhaigla arst dr Estri Kruus tõi esile, et neli aastat koduhaigla teenust on toonud meeskonnale tööst rõõmu. „Patsientide hea tagasiside valguses on suur rõõm seda tööd teha,“ ütles ta lisades, et tema arvates on ka kogukond selle teenuse omaks võtnud: „Kui kogukonnas ei oleks vaja koduhaigla teenust ja seda ei hinnataks, siis ei saadetaks meile ka patsiente. Ka kolleegid nii Tartust kui Pärnust on heas mõttes meie peale kadedad, sest neil ei ole selliseid haiged kuhugi suunata.“
Koduõde Eve Pärnaku rõhutas aga meeskonnatöö olulisust. „Ma arvan, et põhjus, miks meil koduhaigla Viljandis nii hästi toimib on hea meeskond. Seda tööd ei saa teha üksi, vaja on toetavaid ja abistavaid inimesi. Meil on suurepärane koduhaigla tööd tegev meeskond, aga ka Viljandi haigla valvearstid, kes meid kunagi hätta ei jäta,“ lausus ta.
Koduhaiglas (hospital at home) tehakse raviprotseduurid õe ja eriarsti poolt patsiendi kodus, seisundite puhul, mis muidu vajaksid aktiivravi haiglas.
Teenusele suunab kas EMO arst pärast patsiendi arstlikku läbivaatust ja vajalike uuringute tegemist või osakonna raviarst varajase väljakirjutamise järgselt, kui patsient vajab veel aktiivravi jätkamist ning seda on võimalik teha kodus. Samuti perearst või eriarst pärast piisavate uuringute tegemist ja raviplaani koostamist.
Koduhaigla teenus on ajaliselt piiratud ja patsiendi seisundi stabiliseerumisel suunatakse patsient perearsti jälgimisele. Seisundi halvenemisel saab koduteenuse arst suunata patsiendi koheseks hospitaliseerimiseks haiglasse.
Koduhaigla meeskonda kuuluvad sisearst dr Estri Kruus, koordinaator- õde Eve Pärnaku, õde Karoliina Hunt, vajadusel ka õed Heli Miil, Egge Pedai, Merit Tekko, Eneli Tulp, Kadri Oras, Karolin Viira, Erik Sala.
Viljandi haigla viib läbi ambulatoorsete patsientide rahuloluküsitluse
01.04.2024
Aprillikuus viiakse Eesti erinevates haiglates, sh Viljandi haiglas läbi ambulatoorsete patsientide rahulolu uuring. Patsientide rahulolu kohta küsimine on haiglale vajalik, et saada väärtuslikku tagasisidet ja sisendit selle kohta, mis on patsientide hinnangul hästi ja millised on kitsaskohad. Patsientide tagasiside on tervishoiuteenuste kvaliteedi jälgimise ja parandamise oluliseks osaks.
Küsitlus viiakse läbi 13 Eesti haiglas, Viljandi haiglas toimub küsitlus perioodil 15.04-12.05.24. Küsitluses palutakse osaleda kõigil ambulatoorsetel patsientidel, kes antud perioodil Viljandi haiglat külastavad, uuringus osalemine on patsiendile anonüümne ja vabatahtlik.
Küsitluse aluseks on haiglate kvaliteeditöörühmas koostatud ühine ankeet eesti, vene ja inglise keeles. Küsimused puudutavad vastuvõtule registreerimist, personali tegevust, suhtumist ja suhtlemist, aga ka kaasa saadud edasisi suuniseid ning soovitusindeksit.
Sel korral viime läbi hübriidküsitluse: ankeedid saadetakse patsientidele e-posti teel, soovi korral on võimalik täita haiglas kohapeal paberankeet.Tulemusi analüüsitakse 2024.a. mai-juuni ning tulemused avaldatakse Viljandi haigla kodulehel.
Rahulolu uuringuga seotud küsimuste korral palume pöörduda kvaliteediteenistuse juhi Kätlin Venderströmi (435 2027, katlin.venderstrom@vmh.ee) või koostööteenuste juhi Krista Valdvee (5349 5332, krista.valdvee@vmh.ee) poole.
Info Tervisekeskuses asuva radioloogiakabineti teenuste ja tööaja kohta aprillikuus
01.04.2024
SA Viljandi Haigla info Tervisekeskuses asuva radioloogiakabineti teenuste ja tööaja kohta aprillikuus.
Röntgen: kell 8.30-15.00 kuupäevadel: 1, 3, 4, 5, 8, 10, 11, 12, 15, 17, 18, 19, 22, 23, 24, 25, 26, 29.
Ultraheli: kell 8.30-15.00 kuupäevadel: 2, 9, 16, 30.
Uuringuid teostab ultrahelispetsialist Mariliis Känd.
Ultraheli uuringutele registreerimine käib Viljandi Haigla radioloogia registratuuri kaudu 435 2096.
Infot teenuste ja uuringute kohta saate küsida:
Gerli Lepik
SA Viljandi Haigla
juhtiv radioloogiatehnik
tel 435 2097 / 53541881
e-post gerli dot lepik[at]vmh dot ee
Viljandi haiglasse jõudsid käsitööna valminud kaisuloomad lastele kinkimiseks
26.03.2024
Viljandi gümnaasiumi õpilase Katariina Peipmani eestvedamisel ja kogukonna abiga jõudsid täna Viljandi haiglasse 97 isemeisterdatud kaisulooma, mida saame kinkida arsti juurde, erakorralise meditsiini osakonda, erinevatele uuringutele või taastusravile tulevatele lastele.
Eelmise aasta lõpus alustas Katariina projektiga, mille eesmärk oli koguda isemeisterdatud kaisuloomi, et tuua need Viljandi haiglasse lastele kinkimiseks. Kõik soovijad said meelde tuletada oma käsitööoskused, meisterdades kaisuloomi, mille abil lastele rõõmu tuua. Oodatud olid nii kootud, heegeltatud kui õmmeldud loomad.
Nende armsate ja eriilmeliste kaisuloomade eesmärk on muuta lastel Viljandi haiglas käimine toredamaks ja meeled rõõmsamaks.
Mürgistusennetusnädal keskendub tänavu taimekaitsevahenditega seotud mürgistusohtudele
21.03.2024
Märtsi kolmandal nädalal toimuval rahvusvahelisel mürgistusennetusnädalal kutsub Terviseameti Mürgistusteabekeskus pöörama tähelepanu ohtudele, mis kaasnevad kevadeti erinevate taimekaitse- ja putukatõrjevahendite kasutamisega.
Mürgistuseksperdid jagavad soovitusi kemikaalimürgistuste vältimiseks ja ka nõuandeid esmaabiks. “Lähenev kevad ja algavad aiatööd meelitavad aina enam inimesi õue. Aiatöödega käivad kaasas ka erinevad taimekaitsevahendid ja väetised, mis võivad aga hooletu käsitsemise korral olla inimesele ohtlikud,” sõnas Terviseameti Mürgistusteabekeskuse juht Mare Oder.
“Kui kaitsed aeda, kaitse ka iseennast! Näiteks õunapuid pritsima minnes tuleb kindlasti kanda prille, maski ja kindaid. Ka väetist peenrasse puistama hakates tasub enne kindad kätte tõmmata. Seda, kuidas ennast just konkreetse tõrjevahendi eest kaitsta, saab enne kasutamist lugeda toote etiketilt,” rääkis Oder ning lisas, et kindlasti tuleb kemikaale hoida lastele kättesaamatus kohas.
Erinevad taimekaitsevahendid ning putukate ja näriliste tõrjeks kasutatavad ained toovad igal kevadel kaasa samas suurusjärgus mürgistusjuhtumeid kui sügisene seedetrakti ärritavate või mürgiste seente söömine.
Mürgistusinfonumbrile 16662 tehtud kõnedest ilmneb, et üks kümnest kemikaalimürgistusest on seotud taimekaitse- või putukatõrjevahendi väärkasutamisega. Kui enim õnnetusi on põhjustanud putukate ja näriliste tõrjevahendid, siis eelmisel aastal sagenesid väetistega seotud juhtumid. Kevadsuvisel hooajal lisanduvad mürgistused taimekaitse- ja umbrohutõrjevahenditega.
Taimekaitse- või putukatõrjevahendi sissehingamisest või allaneelamisest põhjustatud mürgistuse sümptomiteks on hingamisteede ärritus, iiveldus, oksendamine, kõhuvalu ja kõhulahtisus. Mürgistused on ohtlikuimad just väikelastele, eakatele ning kroonilistele haigetele, kelle organism reageerib kemikaalidele tugevamalt.
Mare Oder julgustab mürgistuse või selle kahtluse korral helistama infonumbrile 16662. ”Mürgistusinfoliinile helistades saab murelik helistaja selgust olukorra ohtlikkusest või ka asjatust kartusest, mistõttu pöördutakse haiglasse vähem,“ selgitas Oder ja soovitas mürgistusinfo numbri 16662 telefoni salvestada, et see oleks vajadusel kiirelt leitav.
Helistamine on anonüümne ning nõuandeliin on avatud ööpäev läbi. Kõnedele vastavad pikaajalise töökogemuse ja mürgistusvaldkonna eriõppega õed ja arstid, kes hindavad olukorra ohtlikkust ning annavad õiged juhised esmaabiks ja edasiseks tegevuseks. Nõu saab küsida nii eesti, vene kui ka inglise keeles. Rohkem mürgistusteavet saab Mürgistusteabekeskuse kodulehelt www.16662.ee.
Mürgistusennetusnädal toimub igal aastal märtsi kolmandal täisnädalal ja sellega tähistatakse maailma esimeste mürgistusteabekeskuste käivitamist Euroopas ja Ameerikas eelmise sajandi keskpaigas.
Mürgistusennetusnädalal jagavad intervjuusid ja soovitusi Terviseameti mürgistusteabekeskuse eksperdid.
Loe rohkem: https://direc.to/k4KP
Vaktsineerimisbuss on 26.02 ja 09.04 Viljandis Centrum 2 parklas
20.03.2024
26. märtsil ja 9. aprillil kell 9-15 on Viljandi haigla vaktsineerimisbuss Viljandis Centrum 2 parklas
Vaktsineerimisbussis on kõigil soovijatel võimalik vaktsineerida puukentsefaliidi, difteeria-teetanuse, covidi, gripi ja leetrite-mumpsi-punetiste vastu! Seda saab teha eelregistreerimata!
PUUKENTSEFALIIDI juhtude arv Eestis on Terviseameti andmetel viimaste aastatega kolmekordistunud. Puugid aktiveeruvad varakevadel, siis kui temperatuur on 5-7 kraadi. Praegu on hea aeg end vaktsineerida, siis saab esmase kaitse suve alguseks (2 süsti). Kuur koosneb 3 süstist ning täieliku kaitse saamiseks läheb aega 6 kuud. Puukentsefaliidi vastu vaktsineerimine maksab 31 eurot.
DIFTEERIA-TEETANUSE vaktsiini tuleb täiskasvanutel korrata iga 10 aasta tagant. Mõlema haiguse eest kaitsev liitvaktsiin on tasuta.
LEETRITE-MUMPSI-PUNETISTE vaktsiini on soovitav teha kõigil, kes ei ole kõike kolme haigust põdenud ega varasemalt vaktsineeritud kahe doosiga. 1980-1992 aastal sündinutel ning sel ajavahemikul ühe doosi saanud inimestel on soovitatav teha üks täiendav doos. Vaktsineerimine maksab 18 eurot.
GOVIDI ja GRIPI vastu vaktsineerimine on soovitav riskirühma kuuluvatel inimestel. Covidi vaktsiin on tasuta, gripivaktsiin maksab 17 eurot, riskirühmadele on tasuta. Riskirühma kuuluvad kuni 7-aastased väikelapsed, lapseootel naised, üle 60-aastased inimesed ning alaealised, kellel on terviseseisundi tõttu suurem risk tüsistusteks ja raskeks põdemiseks.
Ootame kõiki soovijaid seda võimalust kasutama!
MUUDATUS: Ööpäevaringne vastuvõtt Viljandi haigla sünnitusosakonda toimub erakorralise meditsiini osakonna kaudu
15.03.2024
Kui varasemalt tuli sünnitusabi ja erakorralist günekoloogilist abi vajavatel patsientidel sisenenda Viljandi haiglasse A-korpuse otsauksest, siis alates tänasest toimub ööpäevaringne vastuvõtt sünnitusosakonda erakorralise meditsiini osakonna (EMO) kaudu.
Muudatuse eesmärk on luua sünnitusabi ja erakorralist günekoloogilist abi vajavatele patsientidele selgem ja turvalisem haiglasse sisenemise teekond. "Soovime muuta patsiendile abi saamine lihtsamaks. Enam ei pea mõtlema, millise probleemiga millisest uksest siseneda. Erakorraline abi toimub alati läbi EMO ning see on avatud ööpäevaringselt. A-korpuse otsauksest sisenemise miinuseks oli see, et abivajaja pidi helistama uksekella, ootama töötaja tulekut ning samas naistekliiniku personal tegelikult ei teadnud, millises seisus patsient ukse taga oli. EMO kaudu sisenedes on ta koheselt turvalises haiglakeskkonnas. Muudatus hõlbustab samuti kiirabi tööd ning on planeeritud sellisena ka Tervikumi,“ ütles Viljandi haigla naistekliiniku juht Diana Vanaveski.
Erakorralise meditsiini osakonda sisenedes tuleb sünnitajatel ja günekoloogiliste vaevustega patsientidel nagu ka erakorralist abi vajavatel inimestel esmalt pöörduda vastuvõtulauda, kust saab edasised juhised.
Plaanilised günekoloogilised patsiendid saavad endiselt minna osakonda esmaspäevast reedeni kell 7-19 peauksest, muul ajal tuleb ka neil siseneda haiglasse erakorralise meditsiini osakonna kaudu.
Haigla sünnipäeval tunnustati Viljandi haigla 2023. aasta kaastöötajaid ja tegusid
15.03.2024
Täname siiralt kõiki armsaid kolleege, keda on 2023. aastal esile tõstetud, märgatud nende toredaid tegemisi, kellel on jagunud lahkeid sõnu nii patsientidele, klientidele, kes on olnud abivalmid ning löönud kaasa erinevates ettevõtmistes.
Samuti on suur rõõm tuua esile käputäis neist ägedatest tegudest, mida meie inimesed on korda saatnud, mis on alguse saanud vaid tillukesest mõttest ja unistusest.
Ühtlasi möödub täna, 15. märtsil 22 aastat Sihtasutus Viljandi Haigla loomisest. 2002. aastal alustasid Viljandi maakonna haigla ja Jämejala psühhiaatriahaigla ühtse haiglana. Säilisid mõlemad eesmärgid – olla turvatunde ja raviteenuse pakkuja oma maakonna inimestele ja vaimse tervise abi osutaja üle-eestiliselt.
2002. aastal alustasid Viljandi maakonna haigla ja Jämejala psühhiaatriahaigla ühtse haiglana. Säilisid mõlemad eesmärgid – olla turvatunde ja raviteenuse pakkuja oma maakonna inimestele ja vaimse tervise abi osutaja üle-eestiliselt.
Aasta töötaja 2023. laureaadid on:
Psühhiaatriakliinikus:
Tuberkuloosiravi osakonna hooldaja HEIDI HELIMETS
Sundravi osakonna hooldaja MARGO AAVIK
Ambulatoorse psühhiaatria osakonna psühhiaater SILVER KOORITS
Üldpsühhiaatria osakonna tegevusjuhendaja MERIKE LUIDE
Akuutpsühhiaatria osakonna õde LY METSAROOS
Ambulatoorse ravi kliinikus:
õde HELLE KIIL
Laborant EVI SINIMÄGI
Radioloogiatehnik MARGIT MAASING
Kirurgiakliinikus:
Kirurg ANDRES TIIT
Naistekliinikus:
Günekoloog MALLE PRAKS
Erakorralise meditsiini ja sisehaiguste kliinikus:
Lastearst GERLI MIRKA
Taastusravikliinikus:
Füsioterapeut LAURA PÕDER
Somaatilise ravi kliinikute õenduskeskuses:
Õde SILVER MULD
Vastutav õde ANU MÄND
Hooldaja LEA TÄKS
Hooldaja KRISTINA PULK
Tugiteenistustes:
Protsessianalüütik ANU OINBERG
Dokumendihalduse juht KATRIN ÜLESOO
Töökeskkonnaspetsialist NELE ŠOTT
Arvutisüsteemide administraator SILVER SÕRMUS
Hoolekandekeskuses:
Abiõde KATRIN KUUSE
Tegevusjuhendaja SIRLE UUTAR
Sõltuvushaigete ravi- ja rehabilitatsioonikeskuses:
Kogemusnõustaja VLADIMIR LÜDE
Kahjude vähendaja ARTUR LEONTJEV
Eripreemiad:
Psühhiaatriakliiniku kolleegid tunnustavad eripreemia laureaat arst ESTRI KRUUS
Kirurgiakliiniku kolleegid tunnustavad eripreemia laureaat kliinikute õenduskeskuse EIO õendusjuht INGE ALP
Viljandi haigla nõukogu liikmeks nimetati Linda Jürisson
11.03.2024
Vastavalt terviseministri Riina Sikkuti otsusele vahetus 10. märtsil SA Viljandi Haigla nõukogu liige.
Nõukogu liikme Tonio Tamra asemel kuulub alates 10. märtsist 2024. a neljaks aastaks Sihtasutuse Viljandi Haigla nõukogusse pikalt õena, sealhulgas ka koduõena töötanud Linda Jürisson.
Tonio Tamra kuulus haigla nõukogusse 24. jaanuarist 2023, mil ta vahetas välja nõukogu liikme Helmut Hallemaa.
Info Tervisekeskuses asuva radioloogiakabineti teenuste ja tööaja kohta märtsikuus
28.02.2024
SA Viljandi Haigla info Tervisekeskuses asuva radioloogiakabineti teenuste ja tööaja kohta märtsikuus.
Röntgen: 8:30-15:00 kuupäevadel: 4, 6, 7, 8, 11, 13, 14, 15, 18, 20, 21, 22, 25, 27, 28.
Ultraheli: 8:30-15:00 kuupäevadel: 1, 5, 12, 19, 26.
Uuringuid teostab ultrahelispetsialist Mariliis Känd.
Ultraheli uuringutele registreerimine käib Viljandi Haigla radioloogia registratuuri kaudu 435 2096.
Infot teenuste ja uuringute kohta saate küsida:
Gerli Lepik
SA Viljandi Haigla
juhtiv radioloogiatehnik
tel 435 2097 / 53541881 e-post gerli dot lepik[at]vmh dot ee
Info Tervisekeskuses asuva radioloogiakabineti teenuste ja tööaja kohta veebruarikuus
16.02.2024
SA Viljandi Haigla info Tervisekeskuses asuva radioloogiakabineti teenuste ja tööaja kohta veebruarikuus.
Röntgen: 8:30-15:00 kuupäevadel 12, 13, 14, 16, 19, 20, 22, 23, 26, 27, 28, 29.
Ultraheli: 8:30-15:00 kuupäevadel 15, 21.
Uuringuid teostab ultrahelispetsialist Mariliis Känd.
Ultraheli uuringutele registreerimine käib Viljandi Haigla radioloogia registratuuri kaudu 435 2096.
Konkreetsemat infot teenuste ja uuringute kohta saate küsida:
Gerli Lepik
Juhtiv radioloogiatehnik
SA Viljandi Haigla
Tel 435 2097 / 53541881
e-post gerli dot lepik at vmh dot ee
Väljakutse: "Kõige suurema sõeluuringute osalemismääraga maakond 2024. a Eestis"
15.02.2024
Lugupeetud Viljandi maakonna elanikud!
Tervisekassa, Viljandimaa Omavalitsuste Liidu heaolu töörühm ja SA Viljandi Haigla paluvad teid osalema olulises ja elutähtsas üleskutses!
Oleme seadnud maakonnas eesmärgi saavutada 2024. aastal kõige suurem sõeluuringutes osalemise määr Eestis. See tähendab, et nii rinna-, emakakaela-, kui jämesoolevähi sõeluuringutes osaleb Viljandimaalt kõige suurem protsent inimesi! See on ambitsioonikas eesmärk, kuid usume kindlalt, et koos teie panusega on see saavutatav.
Miks see on oluline? Sõeluuringud päästavad elusid! Need aitavad varakult avastada terviseprobleeme, võimaldades õigeaegset ravi. Sõeluuringul käimine on proaktiivne samm, et tunda end hästi veel aastaid.
Meie eesmärk on tagada, et igaüks meie kogukonnas saaks vajaliku teabe ja juurdepääsu nimetatud teenustele.
Mida me teeme:
Teavituskampaaniad: Korraldame teavituskampaaniaid, et suurendada teadlikkust sõeluuringute tähtsusest. Jälgige kindlasti maakonna tervisedenduse kodu- ja FB lehte, kus on leitav vajalik info (https://viljandimaatn.voog.com/et)
Parem juurdepääs: Soovime, et sõeluuringud oleksid kättesaadavad kõigile, sealhulgas kaugemates piirkondades elavatele inimestele.
Koostöö ja toetus: Töötame koos KOV-ide, kohalike tervishoiuasutuste, apteekide, koolide ja ettevõtetega, et pakkuda parimat võimalikku teavet ja teenuseid.
Kuidas saate aidata:
Osalege sõeluuringutes: Kui kuulute sihtrühma, palume teil kindlasti osaleda!
2024. aastal on kutsutud rinnavähi sõeluuringule ravikindlustatud ja ravikindlustamata naised sünniaastaga 1950, 1954, 1956, 1958, 1960, 1962, 1964, 1966, 1968, 1970, 1972, 1974.
2024. aastal on kutsutud emakakaelavähi sõeluuringule ravikindlustatud ja ravikindlustamata naised sünniaastaga 1959, 1964, 1969, 1974, 1979, 1984, 1989, 1994.
2024. aastal on kutsutud jämesoolevähi sõeluuringule ravikindlustatud ja ravikindlustamata naised ja mehed sünniaastaga 1956, 1958, 1960, 1962, 1964.
Levitage sõna ja pakkuge abi: Rääkige oma sõpradele ja pereliikmetele sõeluuringute tähtsusest, pakkuge vajadusel abi ka tõenduspõhise teabe leidmisel või aidake oma lähedast hoopis transpordiga.
Andke tagasisidet: Kui teil on ideid, ettepanekuid või muresid seoses sõeluuringutega, siis andke palun teada, kirjutades kart dot russak at tervisekassa dot ee
Meie eesmärk on mitte ainult saavutada kõrgeim osalusmäär, vaid ennekõike tõsta teadlikkust ja harida meie kogukonda tervise tähtsusest. Igaüks meist saab anda oma panuse – olgu see siis sõeluuringus osalemine, info levitamine või vabatahtlikuna panustamine.
Usume, et koos suudame luua tervema ja turvalisema kogukonna. See on meie kõigi ühine vastutus ja võimalus näidata, kui palju me hoolime oma maakonna ja selle elanike tervisest.
Mammograafiabussi liikumise info 2024. a :
Jämesoolevähi sõeluuringus osalemiseks:
Vähi sõeluuringute register saadab sihtrühma kuuluvale inimesele nimelise kutse. Aga sõeluuringul saab osaleda ka ilma selleta. Kui kuulud antud aastal sõeluuringu sihtrühma, võid pöörduda otse oma perearsti poole. Sihtrühma kuuluvad inimesed leiavad kutse-saatekirja terviseportaalist http://www.terviseportaal.ee (Vastuvõtud → Saatekirjad) alates sõeluuringuaasta algusest.
Protsess: Perearsti või -õe vastuvõtul saate väljaheiteproovi võtmise komplekti, kus on proovinõu, infomaterjal, ankeet ja makstud vastusega ümbrik, kuhu on peale trükitud labori aadress. Proovi saab võtta kodus ning seejärel tuleb see saata postiga laborisse. Proovi saatmise postikulu on eelnevalt tasutud ja lisakulutusi proovi saatmisega ei kaasne.
Lisainfo: https://www.tervisekassa.ee/inimesele/haiguste-ennetus/jamesoolevahi-soeluuring
Emakakaelavähi sõeluuringus osalemiseks:
Võimalus on valida, kas anda emakakaelavähi sõeluuringuks vajalik inimese papilloomiviiruse (HPV) proov kliinikus või teha ise kodutest HPV määramiseks.
Viljandi maakonnas saavad tasuta kodutesti komplekti sõeluuringu sihtrühma kuuluvad inimesed tellida tellimiskeskkonnast https://proovivottkodus.synlab.ee/campaign/hpv või küsida mõnest maakonna apteegist.
Kui kuulud antud aastal sõeluuringu sihtrühma, võid pöörduda otse raviasutusse.
Sihtrühma kuuluvad naised leiavad kutse-saatekirja terviseportaalist www.terviseportaal.ee (vastuvõtud ja saatekirjad) alates sõeluuringuaasta algusest.
Kutse sõeluuringule kehtib kalendriaasta lõpuni.
Lisainfo: https://soeluuring.ee/emakakaelavahk või helistades Tervisekassa kliendiinfotelefonile +372 669 6630.
Uus terviseportaal toob inimeste terviseinfo ühte kohta
12.02.2024
Uus terviseportaal toob inimeste terviseinfo ühte kohta
Tervisekassa
PRESSITEADE
12.02.2024
Täna algas Tervisekassa ja Tervise Heaolu Infosüsteemide Keskuse (TEHIK) koostöös valminud kampaania „Uudishimu on tervistav“, mille eesmärk on tutvustada inimestele uut terviseportaali ning suurendada teadlikkust selle võimalustest ja eelistest.
Tervisekassa terviseportaali tootejuhi Evgeni Nikolaevski sõnul pakub eelmise aasta novembri lõpul valminud veebipõhine terviseportaal inimestele kasutajasõbralikku ligipääsu oma terviseandmetele. Portaal hõlmab endas mitmeid funktsioone, sealhulgas võimalust näha järgmisi vastuvõtte, välja ostmata retsepte, viimase poole aasta uuringuid, analüüse ja vastuvõtte ning vaktsineerimisega seotud infot ja soovitusi.
„Uus terviseportaal on loodud inimese vajadustest lähtuvalt – valminud portaalis on enda meditsiiniliste andmete vaatamine nii arvuti kui ka mobiili vahendusel varasemast mugavam, sest kõik tervisedokumendid on ühes kohas, info on leitav loogilisemal viisil ning ära on kaotatud keerulised meditsiiniterminid, mille tähendust oli inimestel vanas patsiendiportaalis keeruline mõista,” ütles terviseportaali tootejuht. Muu hulgas tagab mugavama ligipääsu terviseandmetele moodne kujundus, mille disainimisel on arvesse võetud ka vaegnägijate soove ning vajadusi.
Ajapikku liidetakse terviseportaaliga järjest uusi funktsioone, mis võimaldavad inimestel suurendada enda osalust ja vastutust tervisega seotud otsuste tegemisel. „Kui patsiendiportaal oli mõeldud pelgalt enda terviseandmete vaatamiseks, siis tulevikus hakkab uus terviseportaal andma ka personaalseid soovitusi ning saatma SMS-i või e-posti kaudu meeldetuletusi eesseisvate arstivisiitide, vaktsineerimiste ja lisandunud või aeguvate retseptide kohta,“ lisas Nikolaevski.
TEHIKu terviseportaali projektijuht Kady Adamson tõdes, et uusi ja innovaatilisi ideid on alati rohkem kui kohe ellu jõuab viia. „Meie arendusmeeskond töötab täistuuridel, et viia ellu kasutajate poolt enim soovitud funktsionaalsused. Lisaks erinevatele teavitusele on tänavu plaanis terviseportaaliga liita ka digiregistratuur, tänu millele saavad inimesed hõlpsasti juurdepääsu kõigile vajalikele teenustele ilma, et peaksid navigeerima läbi mitme erineva platvormi. Prioriteetide seadmisel lähtume kõige pakilisematest kasutajate vajadustest ja ressursside kättesaadavusest.“
Projektijuhi sõnul on terviseportaali arendamisel silmas peetud patsiendikeskset lähenemist. „Soovime, et inimesed saaksid oma terviseinfot turvalisemalt ja lihtsamini hallata ning taaskasutada. See mitte ainult ei paranda kasutajakogemust, vaid tagab ka terviseandmete sujuvama liikumise tervishoiusüsteemis, andes patsiendile maksimaalse kasu oma tervise jälgimisel ja juhtimisel.“
Selline integreeritud ja patsiendikeskne lähenemine e-tervise teenustele on oluline tervishoiu digitaliseerimisel, mis on suunatud nii efektiivsuse suurendamisele kui ka parema ja turvalisema juurdepääsu tagamisele terviseandmetele kõigile kasutajatele.
Julgustame kõiki inimesi tutvuma uue terviseportaaliga veebiaadressil www.terviseportaal.ee ning kasutama selle pakutavaid võimalusi oma tervise eest hoolitsemisel!
Lisainfo:
SANDER RAJAMÄE
Pressiesindaja
Tervisekommunikatsiooni osakond
sander dot rajamae at tervisekassa dot ee
Lastekodu 48,Tallinn
Pärimusmuusika Aidas toimus 8. veebruaril sundraviteemaline talvekonverents
09.02.2024
Neljapäeval, 8. veebruaril toimus Viljandi Pärimusmuusika aidas sundraviteemaline talvekonverents, mis oli ühtlasi projekti "Krooniliste vaimse tervise probleemidega patsientide hindamise ja käsitlussüsteemi väljaarendamine" projekti lõpuüritus.
Projekti eesmärk oli psühhiaatrilisel sundravil viibivatele krooniliste vaimse tervise probleemidega inimeste hindamis- ja käsitlussüsteemi väljaarendamine - tervikteenuse loomine, mis ühendab ambulatoorse ja statsionaarse sundravi ning kogukonnateenused. Projekti käigus arendati välja standardiseeritud koostöö ja kommunikatsioon hoolekande, tervise ja õigussüsteemi teenuse osutajate vahel. Projektist saab täpsemalt lugeda siit: https://vmh.ee/muudest-allikatest-rahastatud-projektid/
(Projektimeeskond: vasakult Margus Veem, Ülle Kumm, Aneth Tuurmaa, Madis Parksepp ja Signe Susi. Foto Viljandi haigla)
Avasõnad lausus SA Viljandi Haigla ravijuht Mart Kull.
Psühhiaatriakliiniku juht dr Madis Parksepp andis ülevaate sundravi meditsiinilistest alustest ja psühhiaatriakliiniku arengutest. Sundravi osakonna juhataja Ülle Kumm rääkis statsionaarse sundravi korralduse hetkeseisust ja kitsaskohtadest, lisaks ambulatoorse sundravi arengutest.
Ravi toetavate tegevuste koordinaator Liis Peedosk viis kuulajad kurssi nende võimaluste ja huvitegevustega, mida saame Jämejala vaimse tervise külas meie sundravi patsientidele pakkuda. Kuidas käib patsiendi ohtlikkuse ja riskide hindamine sundravi patsientidel jagas psühholoog Margus Veem.
Lisaks Viljandi haigla inimestele olid konverentsil osalemas ka õigus- ja kohtupsühhiaatria valdkonna spetsialistid ning sundravi teenusega kokkupuutuvad võrgustikuliikmed.
Prokuröri vaatenurgast rääkis vanemprokurör Toomas Liiva ja Soome kohtupsühhiaater Alo Jüriloo tõi lauale valetamise ja tutvustas ka mõningaid teaduslikke vahendeid, kuidas tunda ära neid, kes simuleerivad tervisehäda karistusest kõrvalehoidmiseks. Oma ettekandes „Libahaiged ja valevorstid“ tõi ta välja, et „Simulant on näitleja, kes kirjeldab haigust nii, kuidas ta seda mõistab (sageli üle mängides)”
Võimalus oli tutvuda mobiilsete teenustega ja muuhulgas piiluda sisse ka ambulatoorset sundraviteenust (sh vaktsineerimist) osutavasse mobiilssesse kabinetti.
Konverentsi toimumist rahastas SA Viljandi Haigla psühhiaatriakliinik ja Norra toetuste 2014-2021 programmist "Kohalik areng ja vaesuse vähendamine", mille raames viiakse ellu projekti "Krooniliste vaimse tervise probleemidega patsientide hindamise ja käsitlussüsteemi väljaarendamine" (Sotsiaalministeeriumi ja SA Viljandi Haiglaga kaasrahastamisel).
Selveri kogutud annetuste toel soetab Viljandi Haigla lastele mõeldud veloergomeetri
02.02.2024
Selver AS
Pressiteade
02.02.2024
Selver annetab Eesti haiglate lasteosakondadele 101 500 eurot
Heategevuskampaaniaga “Koos on kergem” kogusid kõik Selveri kauplused üle Eesti raha oma maakonna haigla laste- või sünnitusosakonnale. Enam kui kahe kümnendi jooksul on Selver koos heade Eestimaa inimestega annetanud lastehaiglatele või haiglate laste- ja sünnitusosakondadele ligi 1,4 miljonit eurot.
“Meil on au olla Eesti ühe pikima traditsiooniga heategevuskampaania eestvedajaks. Kampaania eesmärgiks on aidata kaasa laste tervishoiu parandamisele ning kutsuda ühiskonda kaasa aitama ja märkama. Heade klientide, Selveri töötajate ja koostööpartnerite abiga täidame seda missiooni juba 21. korda,” ütles Selveri juht Kristi Lomp.
Viljandi Haiglale koguti sel aastal 3300 eurot. Tänavune toetussumma suunatakse veloergomeetri soetamiseks.
SA Viljandi Haigla taastusravikliiniku juhi kt Erli Lond tänas südamest annetajaid. “Nii hea meel, et Selveri annetajate abiga saame soetada lastele mõeldud veloergomeetri. Laste taastusravi võib olla aastatepikkune ja keerukas protsess. Veloergomeetri soetamine aitab laste taastusravi muuta võimalusterohkemaks, lapsele meeldivamaks ja atraktiivsemaks. Selle vahendi abil saame treenida lapse lihaskonda ja parandada liigeste funktsiooni.”
Selveri heategevuskampaania “Koos on kergem” kestis perioodil 14.11.2023–31.12.2023. Selveri klientidel oli kampaania raames võimalik annetada ostes heategevustooteid – helkuri või jõuluehte, annetades kaupluses sularaha ning skaneerides SelveEkspressi puldil heategevusliku koodi.
Selveri koostööpartnerid Kalev, Prike, Tartu Mill ja Colgate osalesid kampaanias oma toodetega: Kalevi Legendide sarja šokolaadide, Vittel vee, Tartu Milli ja Colgate’i toodetega, mille ostudelt kogunes raha annetusfondi. Lisaks toetas Selver kampaaniat igalt ostukorvilt omapoolse panusega. Klientide, koostööpartnerite ja Selveri panusest kogunes kokku 101 500 eurot, mis läheb jagamisele 16 kampaanias osaleva haigla vahel.
(Pilt: SA Viljandi Haigla)
Toetussummad jagunevad haiglate vahel vastava piirkonna kauplustest tehtud ostude osakaalude põhjal proportsionaalselt:
Annetuse saaja | Annetussumma |
Tallinna Lastehaigla Toetusfond | 63 000 |
Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefond | 10 500 |
Pärnu Haigla | 4 000 |
Kuressaare Haigla | 2 300 |
Hiiumaa Haigla | 1 000 |
SA Ida-Viru Keskhaigla | 2 500 |
Narva Haigla | 2 500 |
Viljandi Haigla | 3 300 |
Lõuna-Eesti Haigla | 1 800 |
AS Valga Haigla | 1 300 |
Jõgeva Haigla | 2 500 |
Rakvere Haigla | 1 100 |
Põlva Haigla | 900 |
Järvamaa Haigla | 1 900 |
Läänemaa Haigla | 1 500 |
SA Raplamaa Haigla | 1 400 |
KOKKU | 101 500 |
Kodumaisel kapitalil Selveri jaeketti kuulub üle-eestilise kohale veoga e-Selver, 71 Selveri kauplust, 2 Delice’i kauplust ja Selveri rändpood, kogumüügipinnaga 120 000 m². Selveri tütarettevõte Kulinaaria on Eesti suurim valmistoidutootja, Selveri Köögi kaubamärgi toodete tootja. Selver kuulub börsiettevõtte Tallinna Kaubamaja Gruppi. Selver annab tööd ca 3600 inimesele. 2023. aasta müügitulu oli 620,2 miljonit eurot ning kliendid tegid aasta jooksul 44,2 miljonit ostu.
Pressiteate edastas:
Mariann Järvela
Selveri kommunikatsioonijuht
+372 5332 4723
mariann.jarvela@selver.ee
www.selver.ee
Täna, 1. veebruaril anti SA Viljandi Haiglale pidulikult üle Viljandi Tervisekeskuse hoone
01.02.2024
Täna, 1. veebruaril anti SA Viljandi Haiglale pidulikult üle Viljandi Tervisekeskuse hoone
Viljandi kesklinna tervisekeskuses tegutseb kaheksa perearsti, nahaarst, naistearst, silmaarst, nina-kõrva-kurguarst, hambaarst, psühholoog ning massöör. Lisaks jaeapteek, optikakauplus ning kuulmisabivahendite ja ortopeediliste abivahenditega seotud ettevõtted.
SA Viljandi Haigla juhatuse esimees Priit Tampere sõnas, et tervishoiuteenuste osutamine jätkub koostöös seniste rentnikega ning lisas, et plaanis on laiendada diagnostikateenuseid ning veebruaris avame tervisekeskuse hoones ka ultraheliuuringute kabineti.
2025. aasta suvel avatakse praeguse tervisekeskuse naabruses Viljandi maakonna haigla ja tervisekeskus Tervikum, kus lisaks eriarstiabile, diagnostikale ja taastusravile hakkavad teenust osutama ka perearstid.
Pildil SA Viljandi Haigla juhatuse esimees Priit Tampere ja OÜ Viljandi Tervisekeskuse juhatuse liige Marek Metsmaa (foto: Maike Valk)
Üle 100 inimese on kaasatud kliinilisse uuringusse, mis hindab ravijuhtimise teenuse mõju krooniliste haigustega inimestele
01.02.2024
2023. aasta juulis alustas kolmes Eesti maakonnas kahe aasta pikkune esmatasandi, sotsiaalsüsteemi ja eriarstiabi koostöö ja ravijuhtimise mõju testiv kliiniline uuring. Tänaseks on uuringusse kaasatud Viljandimaal üle 100 patsiendi ning näha on ka esimesi tulemusi teenuse mõjust.
PAIK ehk paikkondlik ravijuhtimise teenus on mõeldud keskmisest kõrgema tervishoiu- ja sotsiaalteenuste vajadusega inimeste jaoks. See tähendab, et sihtrühmaks on kroonilise haigusega inimesed, kes vajavad ka sotsiaalset tuge, et elu kodus oleks pikem ja kvaliteetsem. Teenuse osutamise põhiroll on õe või sotsiaaltöötaja haridusega tervisejuhil, kes koostöös patsiendi enda, perearsti ja vajadusel ka teiste spetsialistidega koostab talle personaalse terviseplaani ning kaardistab tema tervise- ja sotsiaalse toe vajadused. Vajadusel aitab ta teenuseid koordineerida, nõustab ja jõustab patsienti ning jälgib tervise halvenemist, tehes tihedat koostööd patsiendi pereõe ja perearstiga, vajadusel ka omavalitsuse sotsiaaltöötajaga.
PAIK teenuse mõju-uuring
PAIK teenuse disainimine sai alguse 2016. aastal Viljandi haiglas ning teenuse piloteerimine 2018. aastal. Eelmise aasta kevadel alustati Tervisekassaga Viljandi, Saare ja Valga maakondade ühisprojektina selle teenuse kliinilise mõju-uuringuga.
PAIK teenuse meeskonna juhi Kadri Orase sõnul on uuringu eesmärk selgitada välja selle teenuse pikemaajaline mõju ning ka teostatavus erinevate maakondade kontekstis. „Meie meeskond loodab uuringu lõppedes teada saada, milline mõju on sellisel tervishoiu ja sotsiaalteenuse koordineeritud koostööl patsientide tervisele, elukvaliteedile ja teenustega rahulolule,“ ütles Oras.
Uuringu sihtrühma kuuluvad inimesed, kes on vähemalt 45-aastased ja kellel on diagnoositud mitmed kroonilised haigused, mis tõstab haiglaravile sattumise riski ning kellel esinevad kaasuvalt ka sotsiaalsed tervisetegurid. Sellisteks teguriteks võivad olla näiteks toetava tugivõrgustiku puudumine või liikumisraskus.
Orase sõnul kaasatakse uuringusse nii patsiente, kes satuvad haiglasse kui saadetakse ka sihtrühma kuuluvatele patsientidele koju kutsed uuringus osalemiseks. “Uuringu grupp on jagatud juhuslikkuse meetodil kaheks, sekkumisgrupiks ja kontrollgrupiks. Esimesse kuuluvad patsiendid saavad PAIK teenust, mida on Viljandi haigla osutanud juba 2019. aasta sügisest. Teine grupp seda teenust ei saa. Tavapäraseid vajalikke tervisehoiu- ja sotsiaalteenuseid saavad mõlemad grupid loomulikult ikka nii nagu vaja,“ selgitas ta.
PAIK teenuse meeskonna juhi sõnul on hetkel Viljandimaal uuringusse kaasatud juba üle 100 patsiendi. „Neist 1/3 on kaasatud läbi haiglasse sattumise ning 2/3 on liitunud uuringu kutse saamise kaudu. Sekkumisgrupis on 100-st patsiendist veidi üle poole, alla poole patsiente on kontrollgrupis, kes uut teenust ei saa,” kirjeldas Oras.
PAIK uuringu meeskond näeb teenuse mõju juba praegu
PAIK teenuse meeskond on umbes poole aasta pikkuse aja jooksul, mil uuring on kestnud, märganud mitmeid kasutegureid, mida selline meditsiini- ja sotsiaalvaldkonda ühendav teenus pakub. „Juba märkame, et väga vähesed PAIK teenusel olevad patsiendid satuvad erakorraliselt haiglasse. See näitab meie jaoks, et ühtne terviseplaan ja vajadusel selle täitmise toetamine aitab patsientidel oma kroonilisi haigusi kontrolli all hoida ning see omakorda hoiab ära haiglasse sattumisi,“ rääkis Oras.
Samuti näeb kliinilise meeskonna juht kasu selles, et see mastaapne uuring liidab haiglat. „Mõju-uuringuga on seotud terve haigla suur maja, alustades EMO õdedest kuni haigla sekretärini, kes füüsiliselt uuringukutseid välja saadab. Loodame, et see muudab meie mõtteviisi ning me märkame, aitame koos ja soodustame patsientide võimalikult pikka kodus hakkamasaamist,“ ütles Oras.
PAIK tervisejuht Eneli Tulp ütles aga, et kasvanud on ka patsientide teadlikkus oma haigustest. „PAIK teenuse puhul koostame me terviseplaani patsiendiga koos. On näha, et selline kaasamine on aidanud patsientidel aru saada, mis haigused neil on, kuidas neid juhtida ja milline on vajalik ravi,“ sõnas ta.
Patsientide lood näitavad valdkondadevahelise koostöö vajalikkust
Orase sõnul on PAIK teenuse üks peamistest eesmärkidest kutsuda patsiendi heaks ühe meeskonnana tööle tervishoiu- ja sotsiaalvaldkonna osapooled ning teenuse on selle vajalikkust juba tõestanud.
„Näeme sellisel valdkondadevahelisel koostööl kasu eriti patsientide märkamise osas. Näiteks oli meil teenusel üks eakas abielupaar. Nad elasid eramajas ning pidid kõigega ise hakkama saama. Naisel oli tõsine liikumispuue, mistõttu pidi abikaasa ka tema eest hoolitsema. Neil oli olemas soov olla tegusad, kuid selle koorma all olid nad nii vaimselt kui ka füüsiliselt väsinud. Seetõttu muutusid üha sagedasemaks kiirabi kutsumised ja EMO külastused. Erakorralise meditsiini osakonnas aga probleemile lahendust ei leitud,“ kirjeldas ta, „Tänu soovitustele olid nad õnneks juba ise võtnud ühendust sotsiaalvaldkonnaga abi saamiseks. Sotsiaaltöötaja märkas, et tegemist ei ole ainult sotsiaalsete probleemidega ning kaasas inimeste aitamiseks ka PAIK tervisejuhi. Nii tervishoiu kui ka sotsiaalse poole pealt nõustati abielupaari, et leida neile sobivad lahendused. Meditsiini poole pealt leidsid tervisejuhid neile vajalikud teenused, sh taastusravi ja vaimse tervise õe teenuse. Oli näha, et olukord käis neile üle jõu, kuigi nad ise seda esialgu ei mõistnud. Suure selgitamistöö tulemusena leidsid spetsialistid koos neile inimestele vastuvõetava parima lahenduse. See on ehtne näide sellest, kuidas ühe valdkonna spetsialist oskab ära tunda ka teise valdkonna mure ning kuidas koostöö tulemusena saab patsienti paremini aidata.“
Uuringu väljakutse
Kliinilise mõju-uuringu suureks väljakutseks peab Oras rohkemate patsientide kaasamist uuringusse. „Me pakume seda võimalust neile riskipatsientidele, kes satuvad haiglasse ning oleme saatnud sihtrühma kuuluvatele patsientidele koju kutsed uuringus osalemiseks, siiski on väga palju neid inimesi, kes kutsele ei reageeri või kes uuringus osaleda ei soovi,“ nentis ta.
„Meie meeskond on alati lahkesti nõus selgitama ja tekkinud küsimustele vastama, kui patsienti on uuringus osalemise osas kahtleval seisukohal,“ lisas PAIK tervisejuht Elvi Link.
Indu annab meeskonnale aga juurde patsientide positiivne tagasiside. „Meil on väga hea meel kuulda, et patsiendid, kes uuringuga liitunud on, on väga tänulikud ning tunnevad ka ise PAIK teenuse kasutegurid ära. See annab lootust, et suudame veelgi enam inimestele seda teenust pakkuda,“ ütles Oras, „Kui oma krooniliste haigustega sihipäraselt osata tegeleda juba keskeas, õppida ära tundma ohumärke ja eneseabi, siis on ka vananemine ehk vaevustevabam.“
PAIK teenuse kliiniline mõju-uuring on Tervisekassa, Viljandi, Saare ja Valga maakondade ühisprojekt, mille eesmärk on selgitada sarnaste teenuste mõju mitme üheaegse kroonilise haigusega patsiendi tervisele, elukvaliteedile ja teenustega rahulolule ja teenuse rakendatavus erinevates piirkondades ja tervishoiusüsteemi kontekstides.
PAIK teenusest saab rohkem lugeda siit: https://paik.vmh.ee/
Foto (Maarja Evert/SA Viljandi Haigla): Fotol vasakult tervisejuhid Karoliina Hunt, Elvi Link, Maarja-Enid Pärna, Eneli Tulp, Merit Tekko, PAIK teenuse haldur Katrin Meet ja PAIK teenuse meeskonna juht Kadri Oras
TAI: 2024. aastal kutsutakse Eestis vähi sõeluuringutele ligi 200 000 naist ja meest
26.01.2024
TERVISE ARENGU NSTITUUDI PRESSITEADE
Rinnavähi sõeluuringule on käesoleval aastal kutsutud 103 892 naist, emakakaelavähi sõeluuringule 74 767 naist ja jämesoolevähi sõeluuringule 81 292 meest ja naist. Kõigile neile on vastav kutse-saatekiri juba terviseportaalis ootamas. Pea 52 000 inimest on saanud osalemiskutse mitmele nimetatud uuringule.
Sõeluuring on mõeldud eelkõige tervetele, ilma kaebuste ja sümptomiteta naiste ning meeste uurimiseks, mille eesmärk on avastada haigus või haiguseelne seisund võimalikult vara, kuna õigeaegselt avastatud haigus on ravitav.
Kes on 2024. aastal on sõeluuringule oodatud?
Rinnavähi sõeluuringule on oodatud naised sünniaastatega 1950, 1954, 1956, 1958, 1960, 1962, 1964, 1966, 1968, 1970, 1972 ja 1974. Uuringule kutsutakse naisi vanuses 50–70 ja 74 iga kahe aasta järel, kui neil ei ole viimase viie aasta jooksul diagnoositud rinnavähki ning nad ei ole viimase 12 kuu jooksul käinud mammograafia uuringul.
Emakakaelavähi sõeluuringule on oodatud naised sünniaastatega 1959, 1964, 1969, 1974, 1979, 1984, 1989 ja 1994. Uuringule kutsutakse 30–65-aastaseid naisi iga viie aasta järel, kui neil ei ole eelneva viie aasta jooksul diagnoositud emakakaelavähki.
Jämesoolevähi sõeluuringule on oodatud mehed ja naised sünniaastatega 1956, 1958, 1960, 1962 ja 1964. Uuringule on kutsutud mehed ja naised vanuses 60–68 iga kahe aasta järel, kui neil ei ole jämesoole pahaloomulist kasvajat varasemalt diagnoositud ning nad ei ole eelnevalt käinud sõelkoloskoopia uuringul.
Kuidas registreerida sõeluuringule?
2024. aasta alguseks loodi kutsutavatele digitaalne sõeluuringu kutse ehk saatekiri terviseportaali, vaata terviseportaal.ee → Vastuvõtud ja saatekirjad
Saatekiri on aluseks, et broneerida uuringu aeg tervishoiuasutuses. Osalemiseks ei pea individuaalset kutset ootama jääma.
Emakakaela- ja rinnavähi sõeluuringus osalemiseks broneerige aeg digiregistratuuris digiregistratuur.ee või helistage endale sobivasse tervishoiuasutusse ning teavitage, et soovite registreerida sõeluuringule. Vajalikud kontaktid leiate veebilehelt tervisekassa.ee/soeluuringu-
Jämesoolevähi sõeluuringul osalemiseks tuleb võtta ühendust oma perearstikeskusega ja registreerida end pereõe vastuvõtule.
Kõigi sõeluuringul osalenute uuringute ja vajadusel järgneva ravi kulud tasub Tervisekassa (s.h ravikindlustamata inimesed). Kui rahvastikuregistri andmetel Eestis elaval inimesel on välisriigi ravikindlustus ja tal puudub Eesti oma, siis saab ta küll sõeluuringul osaleda, kuid peab uuringu eest tasuma ise.
Esimese poolaasta jooksul saadetakse kõigile kutsutavatele meeldetuletuseks kutsed ka e-posti või kirja teel. TAI juhib tähelepanu, et e-posti teel saavad kutse sõeluuringu sihtrühma kuuluvad inimesed, kelle eesti.ee e-post on suunatud oma isiklikule meiliaadressile või märgitud rahvastikuregistrisse.
Lisainfot sõeluuringute kohta leiab sõeluuringute kodulehelt soeluuring.ee
Täpsem statistika 2024. aasta vähi sõeluuringute sihtrühmade ja kutsutavate kohta on avaldatud tervisestatistika ja terviseuuringute andmebaasis: statistika.tai.ee
Pressiteade: Viljandis kerkib terviselinnak
25.01.2024
SA Viljandi Haigla
Pressiteade
Viljandis kerkib terviselinnak
Neljapäeval, 25. jaanuaril ostis SA Viljandi Haigla kesklinnas asuva tervisekeskuse hoone, mis külgneb 2025. aastal valmiva Tervikumiga. Tervishoiuteenuste osutamine jätkub koostöös seniste rentnikega.
"Kesklinnas, Tervikumi naaberkrundil asuva ning aastakümneid tervishoiuteenuste kasutuses olnud hoone soetamine on olnud meie pikaajaline plaan," kommenteeris ostu Viljandi haigla juhatuse esimees Priit Tampere. "Soovime, et eri tasandite tervishoiuteenused tegutseksid Viljandi linna ja maakonna inimestele lähestikku ning astuksid ühte jalga. Ühine hoonestu on siinkohal olulise, toetava rolliga, milles osutatavad teenused moodustavad sümbioosi järgmisel aastal tööd alustava Tervikumiga," lisas ta.
Tampere kinnitas, et kõigi seni tervisekeskuses tegutsenud teenuseosutajad saavad samadel alustel senist tööd jätkata: "Hoone omanik, kellega rendilepingud sõlmitakse, on nüüd haigla, kes on huvitatud, et Viljandis pakutaks võimalikult laia valikut tervishoiuteenuseid ning inimese jaoks võimalikult mugavalt. Plaanime tuua juurde diagnostikateenuseid, näiteks avada ultraheliuuringute kabineti."
Tervisekeskuse senine omanik, OÜ Viljandi Tervisekeskuse juhatuse liige Marek Metsmaa tõdes: "2016. aastal Viljandi Tervisekeskust ostes oli uus haigahoone Viljandi kesklinnas veel hoomamatus kauguses. Nüüd, kaheksa aasta hiljem, kui Tervikumi valmimine on 1,5 aasta kaugusel on loomulik asjade areng kahe maja liitumine. Tervikum saab kasutada perearstidest vabanevaid pindu oma teenuste laiendamiseks, samas jätkab OÜ Viljandi Tervisekeskus Tervisekassa partnerina oma teenuste osutamist, pakkudes patsientidele kiiret, mugavat ning kvaliteetset raviteenust."
Viljandi kesklinna tervisekeskuses tegutseb kaheksa perearsti, nahaarst, naistearst, silmaarst, nina-kõrva-kurguarst, hambaarst, psühholoog ning massöör. Lisaks jaeapteek, optikakauplus ning kuulmisabivahendite ja ortopeediliste abivahenditega seotud ettevõtted.
2025. aasta suvel avatakse praeguse tervisekeskuse naabruses Viljandi maakonna haigla ja tervisekeskus Tervikum, kus lisaks eriarstiabile, diagnostikale ja taastusravile hakkavad teenust osutama ka perearstid. "Kõik praeguses tervisekeskuse hoones töötavad perearstid on andnud teada oma soovist kolida Tervikumi ning on olnud ruumide planeerimise kaasatud," rääkis haigla juhatuse esimees. "Ühises terviselinnakus on meil hea võimalus leida tervisekeskuses tühjaks jäävatele ruumidele optimaalne kasutus kas tervishoiu- või neid toetavatele teenustele."
Haigla ja OÜ Viljandi Tervisekeskuse juhid kohtusid tervisekeskuse töötajate ning rentnikega 25. jaanuaril, mil lepiti kokku uute lepingute sõlmimine ja suhtluskanalid.
Krista Valdvee
koostööteenuste juht
SA Viljandi Haigla
krista.valdvee[at]vmh.ee
Tule vaktsineerima, difteeria ja teetanuse vaktsiini tuleb täiskasvanutel korrata iga kümne aasta tagant!
17.01.2024
Tuletame meelde, et difteeria ja teetanuse vaktsiini tuleb täiskasvanutel korrata iga kümne aasta tagant.
Kõigil soovijatel on võimalik teha Viljandi haiglas mõlema haiguse eest kaitsvat liitvaktsiini.
Selleks tuleb broneerida endale aeg Viljandi haigla registratuuris või telefonil 434 3001.
Difteeria kahjustab peamiselt hingamisteid ja mõnikord nahka. Üldjuhul tekib hingamisteedes põletik (turse), mis põhjustab hingamisraskust ning harvadel juhtudel ka lämbumist.
Teetanusebakterid satuvad organismi sisselõigete, kriimustuste või haavade kaudu nahas.
Difteeria-teetanuse vastu vaktsineerimine on tasuta!
Viljandi haigla koduõendusteenus pakub viiruste hooajal meditsiinilist abi patsiendi kodus
16.01.2024
![](http://vmh.ee/public/IMG_0854.jpg)
Optometristi vastuvõtule on vabu aega jaanuaris ja veebruaris!
05.01.2024
Sel perioodil tuleb vastuvõtule tulles maksta ainult visiiditasu 5 eurot. Visiiditasu kehtib kõigile.
Oprometrist on tervishoiuala spetsialist, kelle ülesandeks on nägemistaju uurimine, prillide määramine, silmade tervise teemaline nõustamine ning kõigeks selleks vajalike uuringute teostamine. Erinevalt silmaarstist, kes tegeleb spetsiifilisemalt silmahaigustega, tegutseb optometrist eksperdina, kelle juurde tasub pöörduda, kui on vaja prilliretsepti, uusi prille või kontaktläätsesid. Optometristidel on oluline roll silmade tervise jälgimisel, nägemise parandamisel ja silmahaiguste varases avastamises.
![](http://vmh.ee/public/Optometrist_Instagrami_postitus.png)
29. detsembril ja 2. jaanuaril saab Viljandi haiglas eelregistreerimata vaktsineerida
29.12.2023
Võimalus vaktsineerida Covid-19 ja gripi vastu Viljandi haiglas (Pärna tee 3) täna, 29. detsembril ja teisipäeval, 2. jaanuaril kell 9-15!
Riskirühmadele on gripivaktsiin tasuta!
Üle 60-aastased inimesed, üld- ja erihoolekande asutuse teenusel olevad inimesed, kuni 7-aastased lapsed, lapseootel naised ning alaealised, kellel on terviseseisundi tõttu suurem risk tüsistusteks ja raskeks põdemiseks.
Mitte riskirühma kuuluvatele inimestele on gripi vastu vaktsineerimine tasuline - 17 eurot.
Covid-19 vaktsiin on kõikidele tasuta!
Kui Sa soovid vaktsineerimiseks broneerida endale aja, palun helista registratuuri telefoni 434 3001.
Eelregistreerimata tulles öelge registratuuris, et soovite vaktsineerida!
Viljandi haigla koduteenused jõuavad patsientideni uue autoga
21.12.2023
Viljandi haigla on viimaste aastate jooksul arendanud teenuseid, mida saab pakkuda patsientidele nende kodus. Juba pikemalt toiminud koduõenduse ja koduhaigla teenusele lisaks pakub haigla ka koduhospiitsi teenust ning laienenud on ka koduste taastusraviteenuste maht. Kõigi nende teenuste jõudmiseks patsientideni sai taastusravikliinik täna enda kasutusse uue auto.
Lisandunud sõidukiga jõuavad patsientide kodudesse teenust osutama koduhospiitsi õde, füsioterapeut, tegevusterapeut ning jalaraviõde.
Koduhospiits teenus on meditsiiniline toetus patsiendi elu lõpuosas. Teenuse ajal külastab hospiits- ja palliatiivravi väljaõppe ning kogemusega õde patsienti tema kodus, hindab tema seisundit, teeb arsti ettekirjutatud raviprotseduure ning nõustab perekonda. Arst aga konsulteerib patsienti ja perekonda läbi telesilla õe tahvelarvuti abiga.
„Hospiitsravi on meditsiiniline sekkumine, mis tähendab, et pakume inimesele elulõpuravi talle koduses keskkonnas. Koduhospiitsi teenuse eelduseks on aga see, et patsiendil on tugev sotsiaalne võrgustik, kes teda põetaks. Vajadusel kaasame protsessi ka hingehoidja või omavalitsuse sotsiaaltöötaja,“ kirjeldas koduteenuste osakonna juhataja Kadri Oras lisades, et koduhospiitsi teenuse raames ei paku Viljandi haigla meeskond koduhooldust.
Koduhospiitsi õe visiidid toimuvad päevasel ajal, vajadusel ka nädalavahetusel.
Füsio- ja tegevusteraapia valdkonnas on Viljandi haigla koduteenuseid osutanud juba 5 aastat. Lisaks pakub haigla ka kodust jalaravi teenust. „Selliste koduste taastusraviteenuste eesmärk on aidata inimesel just kodus hakkama saada. Anname visiitide käigus patsientidele soovitusi kodukohanduse osas ning teeme nendega vajalikke harjutusi ja tegevusi koduses keskkonnas, samuti nõustame perekonda selles osas, kuidas oma lähedast igapäevaselt kodukeskkonnas aidata,“ kirjeldas taastusravikliiniku juhi kt Erli Lond.
Lisaks käivad taastusravi kliiniku spetsialistid ka rehabilitatsiooniteenuste raames väljaspool haiglat teenuseid osutamas.
Foto (Maarja Evert/Viljandi haigla): Taastusravikliinik sai täna enda kasutusse uue auto, millega patsientidele nende kodus teenuseid osutamas käia.
Foto (Maarja Evert/Viljandi haigla): Fotol vasakult füsioterapeut Ingrit Ernits, logistikaosakonna juhataja Taavi Lemming, koduhospiitsi õde Liia Võsu, füsioterapeut Anita Kala ja taastusravikliiniku juhi kt Erli Lond.
Viljandi haiglas on sel aastal sündinud tavapärasest rohkem kaksikuid
19.12.2023
Kui tavapäraselt saavad Viljandi haigla sünnitusosakonna töötajad tervitada aastas keskmiselt ühte paari kaksikuid, siis käesaoleval aastal on Viljandi haiglas sündinud neid lausa kolm paari.
„Meil on suur rõõm, et oleme sel aastal saanud oma meeskonnaga öelda tere tulemast kolmele paarile kaksikutele! Kaks paari neist sündisid vaginaalselt ehk loomulikul teel. Väga tore on ka see, et kõigisse kolme perre sündis üks poiss ja üks tüdruk,“ rääkis Viljandi haigla vastutav ämmaemand Anne-Liis Pärna, „Soovime neile kõigile palju õnne ja toredat kooskasvamist!“
Ka sel kuul, 6. detsembril nägid ilmavalgust kaksikud Robin ja Loriin Müür. Ema Kristin Karu ja isa Kermo Müür on kaksikute üle väga õnnelikud. „Olin alguses väga üllatunud, kui sain teada, et ootan kahte last. Õhtul läksin koju ja rääkisin Kermole, et meil on nüüd suuremat autot vaja. Ta ütles selle peale, et ei ole võimalik!“ rääkis Kristin naerdes, „Siis aga hakkasime selle mõttega harjuma. Kaksikute ootusaeg oli aga tunduvalt raskem, kui ühte last oodates. Nimelt kasvab meie peres veel kaks last.“
Praegu läheb perel Kristini sõnul hästi ning harjutakse uue elukorraldusega.
Viljandi haiglas on tänase seisuga käesoleva aasta jooksul ilmavalgust näinud kokku 269 beebit, 131 poissi ja 138 tüdrukut.
Foto (Viljandi haigla): Fotol ema Kristin Karu ja isa Kermo Müür kaksikute Robini ja Loriiniga.
Urogünekoloogilisi probleeme saab igaüks ennetada aktiivse eluviisiga
15.12.2023
Urogünekoloogilised probleemid nagu uriinipidamatus ja vaagnaelundite allavaje on naiste hulgas sagedased probleemid. Viljandi haigla urogünekoloogiaga tegelev naistearst dr Triin Kull räägib, mida saab igaüks ise kodus nende vaevuste ennetamiseks teha ning millisel juhul tuleks pöörduda arsti vastuvõtule.
Urogünekoloogilised probleemid on näiteks tahtmatu uriini leke ehk uriinipidamatus, sagedased põiepõletikud, pidev pakitsustunne, sage päevane või öine urineerimine, vaagnaelundite allavaje ning defekatsiooni probleemid ehk seisund, kui häiritud on soole tühjendamine.
Dr Triin Kulli sõnul algab nende kaebuste ennetamine elustiilist ja tervisekäitumisest. „Ülekaal suurendab survet vaagnapõhja lihastele ja tõstab sellega oluliselt kuseteede probleemide riske. Seetõttu on normaalse kehakaalu säilitamiseks ja saavutamiseks oluline aktiivne eluviis. Samuti aitab uriinipidamatust ja vaagnaelundite allavaje ennetada regulaarne vaagnapõhjalihaste treenimine,“ selgitas dr Kull lisades, et sealjuures tuleks vältida aga suurte raskuste tõstmist, sest kaasnev kõhu- ja vaagna siserõhu tõus suurendab oluliselt allavaje tekke riski või süvendab juba tekkinud vaagnaelundite allavajet.
„Oluline on tarbida ka piisavalt vedelikku ja eelistada kiudaineterohkeid toite, et vältida kõhukinnisust. Samas liigne kohvi ja alkoholi tarbimine võib ärritada põit ning suurendada urineerimissagedust ja juba allolevat probleemi. Vältida tuleks ka suitsetamist, sest see tõstab kroonilise bronhiidi ja köha esinemissagedust, mis võib süvendada juba tekkinud vaagnaorganite allavaje ning suurendada uriinilekke riski,“ rääkis dr Kull.
Kui aga eelpool nimetatud vaevused juba on, siis tuleks dr Kulli sõnul pöörduda urogünekoloogiaga tegeleva naistearsti vastuvõtule. „Eriti oluline on võimalikult kiiresti arsti vastuvõtule pöörduda vaagnaelundite allavaje puhul, sest ajaga allavaje enamasti süveneb ja liigselt viivitades võib abipakkuva operatsiooni maht oluliselt suureneda,“ selgitas ta.
Urogünekoloogiline vastuvõtt on sarnane tavapärasele günekoloogilisele vastuvõtule. „Kogume esmalt vajaliku info patsiendi üldise tervisliku seisundi, kaebuste, varasemate haiguste, operatsioonide, kasutatavate ravimite jm kohta. Alati toimub ka läbivaatus, mille käigus hindame vaagna elundite allavaje olemasolu, ulatust ning sageli teeme ka täpsustavaid uuringuid ja analüüse. Enamasti on vaja ka vaginaalset ultraheli uuringut. Kui kõik andmed on käes ja uuringute tulemused saabunud, siis arutame ja otsustame üheskoos patsiendiga talle sobivaima raviplaani,“ ütles dr Kull.
Tema sõnul on vastuvõtt kindlasti efektiivsem, kui patsient on tulles ka ise selleks valmistunud. „Ettevalmistunud ja aktiivne patsient on parim patsient. Enne vastuvõtule tulekut võiks patsient olla läbi mõelnud, millal pöördumise põhjuseks olevad kaebused algasid ja kuidas need on ajas muutunud. Kui mureks on uriinipidamatus, siis võib olla kasulik pidada eelneva nädala jooksul päevikut urineerimise ja urineerimise ajal esinevate sümptomite kohta. Kindlasti ka läbi mõelda milliseid ravimeid tarvitab ning milliseid operatsioone on varasemalt juba teostatud. Samuti võiks patsient olla valmis andma teavet oma üldise tervise kohta, sealhulgas ka varasemate haiguste ja sünnituste kohta. See aitab saada täielikku ülevaadet patsiendi tervisest ning valida kõige ohutum ja õigem ravitaktika,“ sõnas dr Kull.
Samuti ütles dr Kull, et vastuvõtul ei tohi karta esitada arstile küsimusi. „Soovitan koostada enne visiiti väike küsimuste loetelu, et siis vastuvõtu aja kindel olla, et kõik teile olulised teemad saavad kaetud,“ lausus ta.
Dr Kull lisas, et kuna uuringud võivad hõlmata ka günekoloogilist läbivaatust, tuleks valida vastuvõtule tulles kindlasti riietus, mis võimaldab mugavat juurdepääsu vaagnapiirkonnale.
Nagu günekoloogi juurde ikka, saab ka urogünekoloogiaga tegeleva arsti vastuvõtule tulla ilma perearsti saatekirjata. Viljandi haiglasse dr Triin Kulli vastuvõtule saab aja broneerida Viljandi haigla registratuuris telefonil 4343 001 või digiregistratuuris.
Isikuandmete leke lepingupartnerile tehtud küberründe tagajärjel
14.12.2023
Küberründe tagajärjel meie lepingupartneri vastu on osade meie patsientide (8 patsiendi) isikuandmed, sh terviseandmed, saanud teatavaks selleks õigustamata isikule.
Politsei ja Andmekaitse Inspektsioon on juhtunust teadlikud ja viimas läbi menetlusi. Oleme alustanud juhtunust puudutatud patsientidele, kelle kontaktid on meil olemas, eraldi personaalsete teavituste saatmisega.
Kui soovite teavet, kas ja millised Teie andmed täpsemalt lekkinud on, saatke palun digitaalselt allkirjastatud taotlus aadressile vmh at vmh dot ee.
Vastused saadame taotlejale krüpteeritult. Vastame Teie taotlusele esimesel võimalusel, kuid hiljemalt ühe kuu jooksul. Palume arvestada, et lepingupartnerilt täpsete andmete saamine võib võtta aega.
Kuivõrd on teadmata, millised plaanid küberrünnaku korraldajal saadud isikuandmetega on, palume olla erakordselt tähelepanelikud Teile saadetud e-kirjade sisu osas, kus saatjaks on tervishoiuasutus või seda jäljendav kolmas isik ja kirja sisu puudutab Teie terviseandmeid. Enne, kui olete täiesti veendunud, et saatjaks on tõesti päris tervishoiuteenuse osutaja, kellega Teil on ravisuhe, ärge klikkige ühelgi veebilingil ega avage kirja manuseid.
Arvestage, et reeglina ei saada Teie arst analüüsitulemusi e-kirja teel, vaid need on tutvumiseks terviseportaal.ee keskkonnas. Kui saate väljapressiva sisuga pöördumisi, sh kõnesid, võtke esimesel võimalusel ühendust politseiga ja järgige politseilt saadud juhiseid.
Kui Teil ei ole digitaalse allkirjastamise ja krüpteerimise võimalust, võtke ühendust kontaktidel; vmh at vmh dot ee või telefonil 434 3043 ja anname Teile juhised toimimiseks.
Uus terviseportaal vahetas välja senise digiloo
13.12.2023
Uus terviseportaal vahetas välja senise digiloo
Tervisekassa
PRESSITEADE
13.12.2023
Tervisekassa ja Tervise ja Heaolu Infosüsteemide Keskuse (TEHIK) koostööna on valminud uus terviseportaal veebiaadressil www.terviseportaal.ee, mis vahetas välja senise patsiendiportaali www.digilugu.ee.
Digilugu suleti paralleelselt terviseportaali käivitamisega. Kui inimene läheb vanast harjumusest aadressile www.digilugu.ee, suunatakse ta automaatselt terviseportaali lehele.
„Kuna patsiendiportaal on tänaseks üle 15 aasta vana ning tekkinud on mõningane tehnoloogiline võlg, on uue portaali loomine vajalik, sest ligipääs terviseandmetele peab käima ajaga kaasas,“ nentis TEHIKu terviseportaali projektijuht Kady Adamson.
Tervisekassa terviseportaali tootejuht Evgeni Nikolaevski sõnul pakub terviseportaal mugavat ja kasutajasõbralikku ligipääsu terviseandmetele ning on väravaks terviseteenuste kasutamisel.
„Esimeses etapis pakutakse terviseportaali kaudu inimestele tervishoiuga seotud teenuseid, mis olid saadaval ka vanas patsiendiportaalis. Tänu uuele portaalile paraneb kasutajamugavus ehk inimene pääseb terviseinfole ligi mugavamal viisil ning erinevad teemad on kategoriseeritud loogilisemalt,“ ütles terviseportaali tootejuht.
Enne terviseportaali sisselogimist on inimesele kuvatud tervisedendusliku sisuga esileht, mis hakkab sisaldama erinevat tõenduspõhist tervisealast teavet. Terviseportaali sisenedes avaneb esmalt "Minu töölaud" vaade, millel kuvatakse järgmised vastuvõtud, väljaostmata retseptid, viimase poole aasta uuringud, analüüsid ja vastuvõtud ning vaktsineerimise soovitused. Uue funktsioonina on inimestele kättesaadavaks tehtud “Minu tervise ajalugu”, mille abil on võimalik detailselt filtreerida vastuvõtte, analüüse, uuringuid, vaktsineerimisi ning kiirabi, haiglaravi või operatsioonidega seotud infot. Lisandunud on ka mitmeid väiksemaid täiendusi teenustes.
Lähitulevikus on plaanis lisaks tervisedeklaratsiooni ning tahteavalduste täiendamise funktsioonile lisada ka võimalus täiendada enda ja lähedaste terviseandmeid ning täita vastuvõtule eelnevaid seisundihindamise küsimustikke. Lisaks eeltoodule saab 2024. aasta jooksul terviseportaali osaks digiregistratuur, mis pole tulevikus enam eraldi keskkond. Tänu sellele muutub broneeringute tegemine või vastuvõtuaegade muutmine ja tühistamine patsiendile lihtsamaks.
Ajapikku luuakse terviseportaali järjest uusi infotehnoloogilisi lahendusi, mis võimaldavad suurendada inimese enda osalust ja vastutust tervisega seotud otsuste tegemisel. „Üheks kasutajate poolt kõige enam soovitud võimaluseks on teavituste saamine näiteks retseptide, vaktsineerimiste ja arstivisiitide kohta. Teenus lisatakse terviseportaali 2024. aasta jooksul ning seejärel saavad inimesed teavitusi tellida SMS-i või e-posti kaudu,“ kinnitas Evgeni Nikolaevski.
Terviseportaali arendamise juurde kaasati erineva taustaga lõppkasutajaid, sh ka vaegnägijaid. „Küsisime inimestelt tagasisidet ning palusime neil testida esimesi teenuseid. Tänaseks on inimeste antud tagasiside läbi töötatud ning vastavalt sellele tehtud ka muudatusi. Lisaks on arenduse käigus mõeldud sellele, et portaali ei peaks kümne aasta pärast uuesti välja vahetama, vaid seda saab pidevalt täiendada uute ja vajalike funktsioonidega," ütles Kady Adamson.
Uue terviseportaali kohta on inimestel võimalik anda tagasisidet, mida on saab teha portaali paremal ääres asuva “Tagasiside” nupu kaudu või otse TEHIKu kasutajatoe e-posti aadressil abi at tehik dot ee. Kasutajate tagasiside ja tähelepanekud on äärmiselt olulised, et pakkuda kõikidele Eesti inimestele võimalikult mugavat ja kasutajasõbralikku keskkonda.
Terviseportaali arendust kaasrahastas Euroopa Regionaalarengu Fond ja selle kogumaksumus on 1,24 miljonit eurot.
Sakala keskuses räägiti mäluhaigustest ja nendega toimetulekust
12.12.2023
5. detsembril toimus Sakala keskuses Viljandi haigla mälukliiniku juhi dr Eleri Luhametsa ning Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia kultuurikorralduse tudengi Tarmo Salu eestvedamisel konverents „Kaasteelised mäluteekonnal“, mis tõi kokku erinevate ametkondade töötajad, kelle igapäevatöös on mäluhaiguste märkamisel suur roll. Ühiselt räägiti mäluhaiguste ennetamisest, äratundmisest, meditsiinilise abi võimalustest ning teenustest, mis on olemas mäluhaigustega patsientide ja nende lähedaste toetamiseks Viljandimaal.
Viljandi haigla mälukliiniku juhi ja konverentsi korraldaja dr Eleri Luhametsa sõnul oli konverentsi eesmärk suurendada teadlikkust mäluhaigustest, et osata neid paremini ära tunda ja aidata sel teekonnal õiges suunas edasi liikuda.
Üritusel tähistati ühtlasi ka Viljandi haiga mälukliiniku 1. sünnipäeva. Täpselt aasta tagasi, 5. detsembril 2022 sai avatud Viljandi haiga juures mälukliinik, mis on Eestis ainulaadne oma multidistsiplinaarse patsiendikäsitluse poolest. Viljandi haigla mälukliiniku eesmärk on ühendada meditsiiniabi ja sotsiaalvaldkonna teenused mäluhaigusega patsiendi ja tema lähedaste jaoks üheks sujuvaks tervikuks.
„Erinevate abivõimaluste ühendamine on meditsiinis üldisemalt järjest olulisem, samuti on väga tähtis tõsta elanikkonna teadlikkust mäluhaiguste äratundmisel, et inimesed oskaksid üldse nende kaebustega arstile pöörduda,“ sõnas dr Luhamets, „Arvestades suurt huvi konverentsi vastu ja aktiivset osalust, saab tõdeda, et konverents kandis oma eesmärki.”
Konverentsi esimese osa avas ettekandega dr Eleri Luhamets, rääkides dementsuse ennetamise olulisusest. „Ennetus on meditsiinis kõige efektiivsem sekkumise viis. Meditsiiniajakirjas Lancet ilmus 2020. aastal raport, mis räägib dementsuse ennetamise võimalustest ja hindab, et 40% mäluhaigustest oleks võimalik ära hoida,“ rääkis Luhamets, „Seega on lisaks sellele, et me aitame mäluhaigusega inimesi, oluline tegeleda ka ennetustegevustega. Nooremas eas on tähtis õppimine ja hariduse omandamine. Keskeas on kõige suurema efektiga kuulmislanguse ennetus ja ravi, samuti tuleb ohjata kõrgvererõhutõbe, vältida ajutraumasid, liigset alkoholitarbimist ja võidelda rasvumisega. Vanemas eas on aga oluline suitsetamisest loobumine, depressiooni ravi, üksinduse vältimine ja füüsiline aktiivsus.“
Foto (SA Viljandi Haigla): Viljandi haigla mälukliiniku juht dr Eleri Luhamets tegi ettekande dementsuse ennetamise olulisuse teema.
Seejärel tegid ettekanded Viljandi haigla mälukliiniku sisearst-geriaater dr Tuuli Luud ja Viljandi haigla mälukliiniku neuroloog dr Ave Kivisild, kes on Soome kogemusega spetsialistid ning aidanud kaasa Viljandi haigla mälukliiniku loomisele, mis on samuti Soome mälukliinikute struktuuri baasil üles ehitatud.
Dr Tuuli Luud rääkis mäluhaiguste sümptomitest ja sagedasematest mäluhaigustest eakatel. „Mäluhaigused on 10 sagedasema kroonilise haiguse hulgas 65+ aastastel täiskasvanutel ja vanuse kasvades mäluhaigused sagenevad. Kõige enam esineb Alzheimeri tõbe, seejärel veresoonte lupjumisega seotud vaskulaarset dementsust ja Lewy kehakeste haigust. Erinevate mäluhaiguste sümptomaatika võib olla kattuv ja sagedasti esineb segavorme, kus esineb mitmele mäluhaigusele iseloomulikke sümptomeid. Alzheimeri tõvele on iseloomulik hiljutiste sündmuste meenutamise raskused, aga mäluhaigused võivad esmaselt avalduda ka meeleoluhäirete, isiksusemuutuste või hallutsinatsioonide esinemisega,“ kirjeldas ta.
Foto (kuvatõmmis): Viljandi haigla mälukliiniku sisearst-geriaater dr Tuuli Luud rääkis sagedasematest mäluhaigustest eakatel.
Dr Ave Kivisild tutvustas nooremate inimeste kognitiivseid häireid, nende eripärasid ja sagedasemaid põhjuseid. „Mälukliinikusse on pöördunud noori inimesi, kellel esineb mingit sorti mäluhäire, mitte aga mäluhaigus. Sellised kognitiivsed ehk vaimse võimekuse häired on enamasti seotud depressiooni, läbipõlemissündroomi, unehäirete, kroonilise valu, sõltuvuse või mõne muu kehalise haigusega. Mäluhaiguseid esineb nooremas eas harva ja need on enamasti tugeva geneetilise eelsoodumusega,“ rääkis dr Kivisild.
Viljandi haigla mälukliiniku õde Janika Pael andis konverentsil ülevaate mäluhaigusega inimese raviteekonnast ja jagas infot selle kohta, kuidas Viljandi haigla mälukliinikusse pöörduda. Mäluhaiguse sümptomeid tuleb esmalt märgata, tavaliselt kas lähedaste või perearsti poolt. Kui perearstil on välistatud muud sagedasemad mäluhäireid põhjustavad haigused, siis teeb perearst e-konsultatsiooni mälukliinikusse, mille alusel kutsutakse patsient koos lähedasega mälukliiniku vastuvõtule. „Mäluteekonnal, kui mäluhaigus on juba diagnoositud ja raviplaan tehtud, kaasame vajadusel erinevaid spetsialiste, näiteks kohaliku omavalitsuse sotsiaaltöötajaid, Dementsuse Kompetentsikeskuse nõustajaid või hingehoidjat. Tihti soovitame me perekonnale dementsusega inimeste lähedastele mõeldud tugigrupis osalemist. Tugigrupivõrgustik katab terve Eesti ja ka Viljandis on tugigrupp tegutsemas,“ selgitas Pael.
Foto (SA Viljandi Haigla): Viljandi haigla mälukliiniku õde Janika Pael andis ülevaate mäluhaigusega inimese raviteekonnast ja Viljandi haigla mälukliinikust.
Tugigruppidest rääkis lähemalt Dementsuse Kompetentsikeskuse juht Piret Purdelo-Tomingas, kes tegi ettekande sellest, kuidas Dementsuse Kompetentsikeskus saab inimesi mäluteekonnal toetada. “Üheks oluliseks toetuse võimaluseks ongi tugigrupis osalemine. Tugigruppe on meil Eestis umbes 30 ja nende juhid on sagedasti ka ise oma lähedasega mäluteekonna läbi käinud inimesed. Me näeme tugigruppidel suurt positiivset mõju, kus lähedased saavad rääkida ning saavad ka praktilist nõu,“ selgitas ta, “Samuti on olemas veebi teel toimuv tugigrupp ning laienevad keelelised võimalused. Olemas on nii eesti, vene kui ka inglise keeles toimuvad tugigrupid. Täpsemat infot tugigruppide toimumise aegade kohta saab Dementsuse Kompetentsikeskuse kodulehelt.”
Piret Purdelo-Tomingas tutvustas ka teisi Dementsuse Kompetentsikeskuse teenuseid nagu personaalnõustamine, kogemusnõustamine, juriidiline nõustamine, hingehoid ja leinanõustamine. „Kõik nõustamisteenused on inimese jaoks tasuta. Dementsuse Kompetentsikeskuse nõustajad abistavad vajadusel ka erinevate asutuste töötajaid, kui on praktilist nõu vaja hooldekodudel, sotsiaaltöötajatel või teistel asutustel ja ametnikel dementsusega inimeste paremaks aitamiseks. Samuti on võimalik helistada tööpäeviti dementsuse infoliinile,“ kirjeldas ta.
Lisaks annab Dementsuse Kompetentsikeskus üldhooldusteenust pakkuvatele asutustele välja dementsusesõbraliku asutuse märgist. „Mujal maailmas jagatakse sellist märgist ühiskondlikele asutustele - firmadele, raamatukogudele, kohvikutele ja poodidele. Täna peame meie siin Eestist tõstma baastaseme dementsusesõbralikkust, kuid tulevikus võiks dementsusesõbralik suund olla erinevatel asutustel sama nagu mujal maailmas,“ ütles Purdelo-Tomingas.
Foto (kuvatõmmis): Dementsuse Kompetentsikeskuse juht Piret Purdelo-Tomingas tegi ettekande Dementsuse Kompetentsikeskuse pakutavatest võimalustest.
Päeva teistest pooles toimusid kaks paneeldiskussiooni. Esimeses arutleti selle üle, kuidas mäluhaigused mõjutavad sõiduki juhtimist ning kuidas hinnata inimeste vaimset võimekust. Lähedane ja MTÜ Elu Dementsusega esindaja Chris Ellervee alustas paneeldiskussiooni oma ema looga: „Ema elas üksi ja kippus pikkadel jalutuskäikudel käima. Seetõttu oli mul harjumus sõita tema majast mööda ja vaadata, kas tema ja ta auto on kohal. Ühel korral autot ei olnud. Üks tema lemmikkoht jalutuskäikudeks oli Hiiu staadion, kus FC Nõmme Kalju mängis, ta oli jalgpallihuviline. Sõitsin sealt mööda ja nägin, et ema auto on väga veidra koha peale pargitud, metsa alla, kergliiklusraja peale. Mõtlesin, et vähemalt on auto kindlas kohas ja ema siinkandis jalutamas. Läksin koju ja mõne aja pärast helistas mu vend, kes ütles, et ema auto on ära varastatud. Rääkisin talle, kus auto on. Kohale oli kutsutud juba politsei ja mindi koos vaatama. Kurb oli see, et kõigepealt ema ei tunnistanud autot üldse omaks, politsei abil sai see kindlaks tehtud ja siis tundis ema oma auto ära. Seejärel arvas ta, et kuna tema seda autot sinna kindlasti ei parkinud, siis pidid “pätid” olema selle sinna veeretanud ja politsei jäi seda juttu uskuma. See oli hetk, mis andis meile vennaga tõsise signaali, et ema mäluga ei ole enam ilmselt kõik korras. Tagantjärele mõeldes oli ka sellele juhtumile eelnevalt ema mitmetesse avariidesse sattunud ja autojuhtimine oli tegelikult muutunud juba ebaturvaliseks. “
Jurist Tiina Mölder rääkis, et liiklusseaduse järgi peab terviseseisund vastama määruse alusel kehtestatud nõuetele. Kui terviseseisund nõuetele vastab, siis väljastatakse sõidukijuhile tervisetõend, mis on eelduseks juhtimisõigusele. „Üle 65-aastane isik peab tervisekontrolli läbima iga 5 aasta tagant. Sagedamini on kohustatud tervisekontrolli läbima isik sel juhul, kui tal on tuvastatud liiklusohtlik terviseseisund ja teda on selle seisundi tõttu politsei poolt sõiduki juhtimiselt kõrvaldatud või arsti korraldusel sellisel juhul, kui arstliku läbivaatluse käigus selgub, et terviseseisund tegelikult kehtestatud nõuetele ei vasta,“ kirjeldas ta.
Peremeditsiini resident Kadri-Ann Prass andis seejärel ülevaate sellest, mida perearst tervisekontrollis hindab „Me hindame patsiendi üldist terviseseisundit, kuid kognitiivset ehk vaimset võimekust me tegelikult kohustuslikult hindama ei pea, hindame seda nii palju, kui vastuvõtt võimaldab. Kognitsiooni võiks muidugi peremeditsiini tasandil hinnata ja natuke me seda ka teeme. Keeruliseks teeb lühikese vastuvõtu jooksul hindamise see, et inimesed suudavad end vastuvõtu ajaks väga hästi vormi ajada. Olen näinud korduvalt vastuvõtul seda, et lähedased tulevad patsiendiga selle pärast kohale, et tal on mäluhäire, aga mina seda vastuvõtu jooksul ei näe. Tal on väga rasked kognitsiooni probleemida, aga vastuvõtuks, selleks 25-30 minutiks suudab ta ennast väga hästi kokku võtta,“ kirjeldas Prass lisades, et väga oluline oleks kognitiivset võimekust hinnata, kuid selleks oleks tarvis ka häid skriiningteste ning õpet pereõdedele.
Põhja-Eesti Regionaalhaigla tegevusterapeut Heili Piilberg rääkis, et mäluhaigustega patsientide puhul ei ole küsimus selles, kas sõidukijuhi tervisetõend lõpetada, vaid küsimus on millal, kuna tegemist on ajas süvenevate haigustega. “Mootorsõiduki juhtimine on privileeg, kuid selle äravõtmisega võib kaasneda oluline elukvaliteedi ja iseseisvuse langus, nii et samaaegselt liiklusohutuse tagamisega tuleb meil aidata lahendada inimeste igapäevaelu probleemid,” nentis ta.
Paneeldiskussioonis osales veel Viljandi haigla mälukliiniku neuropsühholoog Rene Randver, kes kirjeldas, milliseid vaimseid võimeid me kasutame mootorssõiduki juhtimisel ja kuidas see on üks keerulisemaid igapäevaelu ülesandeid. Piirkonnapolitseinik Ande Saar jagas aga kogemusi, milline osa on liikluspolitseil ohtliku olukorra äratundmisel ja kuidas siis käituda, samuti rõhutas ta piirkonnapolitseiniku olulist rolli patsiendi ja tema lähedaste nõustamisel ning suunamisel vajadusel perearsti või sotsiaaltöötaja juurde.
Foto (SA Viljandi Haigla): Fotol vasakult Viljandi haigla mälukliiniku neuropsühholoog Rene Randver, jurist Tiina Mölder, peremeditsiini resident Kadri-Ann Prass, Põhja-Eesti Regionaalhaigla tegevusterapeut Heili Piilberg, piirkonnapolitseinik Ande Saar, Lähedane ja MTÜ Elu Dementsusega esindaja Chris Ellervee ja Viljandi mälukliiniku juht dr Eleri Luhamets.
Teises paneeldiskussioonis arutleti selle üle, kuidas toetada mäluhaigusega inimesi ja nende lähedasi, et teha õigel ajal õiged valikud - nii mäluhaigusega inimese kui tema lähedaste jaoks. Viljandi haigla koduteenuste juht Kadri Oras rääkis, et mitmed haigla koduteenused on oma ülesehituselt sobivad mäluhaigustega patsientide toetamiseks, näiteks koduhaigla teenus, kus inimest ei pea viima võõrasse haiglakeskkonda, kus tal kergesti võib tekkida segassusseisund, vaid saab pakkuda haiglaravi kodus. Viljandi haigla hoolekandekeskuse juht Kairi Nool rääkis hooldekodutööst ja kuidas toimub kohanemine uue koduga nii patsiendil kui lähedastel. Saalist tuli kommentaar, et meil tuleb parandada suhtumist hooldekodudesse terves ühiskonnas, et me väärtustaksime seda olulist tööd, mida tehakse, ja annaksime uue sisu sõnale hooldekodu, et see on tõepoolest kodu.
Lähedane Liia Võsu rääkis kogemusest oma vanemate hooldamisel, samal ajal ise tööl käies, kus isa oli voodihaige ja ema mäluhaigusega. „Stress oli suur, sest kunagi ei teadnud, millise koduse kriisiga tuleb keset tööpäeva tegeleda, rääkimata kaotatud unetundidest, et kogu koduse majapidamisega palgatöö kõrvalt hakkama saada. Kui lõpuks sai vastu võetud otsus hooldekodu kasuks, siis paranes kõigi olukord ja ka mäluhaigusega ema enda elurõõm taastus,“ ütles ta.
Dementsuse Kompetentsikeskuse nõustaja Hanna-Stiina Heinmets rääkis sellest, kui oluline on lähedaste toetamine ja võimestamine, mis on ka tugigruppide peamine ülesanne, et lähedased nii vaimselt kui ka füüsiliselt vastu peaksid. Samuti tuli juttu elu lõpuaastate plaanide tegemisest, mis tuleb perekonnal omavahel võimalikult vara läbi rääkida, sest mäluhaiguse süvenedes võib juba hilja olla.
Firma Estkeer klinediteeninduse juht Triin Lomp rääkis, et nende ettevõtte koduteenused on üles ehitatud nn ühe akna süsteemina, et kogu dementsusega inimese igapäevaelu oleks korraldatud ja toetatud, alates olmeprobleemide lahendamisest kuni meditsiinisüsteemiga suhtlemiseni.
Lõpetuseks rääkis jurist Tiina Mölder volitustega asjaajamise ja eestkoste teemadel, nii et lähedastel oleks lihtsam ametlikke asju ajada, kui mäluhaiguse süvenedes inimene ise enam otsuseid teha ei suuda. Samuti julgustas ta, et kui teovõimetu inimene teeb ebasobiva tehingu, siis on seda võimalik tagantjärele tühistada, vajaliku nõu saamiseks on mõistlik pöörduda juristi poole.
Foto (SA Viljandi Haigla): Fotol vasakult Viljandi haigla koduteenuste osakonna juhataja Kadri Oras, Viljandi haigla hoolekandekeskuse juht Kairi Nool, lähedane Liia Võsu, Dementsuse Kompetentsikeskuse nõustaja Hanna-Stiina Heinmets, firma Estkeer klinediteeninduse juht Triin Lomp ja Dementsuse Kompetentsikeskuse juht Piret Purdelo-Tomingas.
Konverentsi salvestati, seega on kõigil huvilistel võimalik eelpool toodud teemadest rohkem teada saada.
Konverentsi veebisalvestuse leiab SIIT
SALVESTUS ON JÄRELEVAADATAV KUU AEGA!
7. detsembril toimus jõululaat, kus valiti ka kaunimad jõuluehted
08.12.2023
Viljandi haigla suures majas toimus neljapäeval, 7. detsembril jõululaat, kus ühtlasi valiti ka kaunimad jõuluehted, mis kaunistavad jõuluajal haigla suure maja fuajee kuuske ja Jämejala pargis asuvat jõulupuud.
Jõululaadal leidus palju toredaid asju, mida jõuluajal lähedastele kingikotti pista: mõnusaid käpikuid ja sokke, küünlaid, jõulukaarte, vaipu, maiustusi, jõuluehteid, kaunist käsitööd ja palju muud.
Kõikidel laadakülastajatel oli võimalik anda ka oma hääl jõuluehete konkursil, kuhu laekus 11 isevalmistatud jõuluehet komplekti.
Enim hääli sai erihoolekande A-maja komplekt, teise häältesaagi napsas ambulatoorse ravi osakonna õde Aivi Saharov ja kolmanda auhinnalise koha sai laborant Anne Mägi.
Kaunist pühadeootust kõigile!
SAAME TUTTAVAKS MEIE TÖÖTAJATEGA: füsioterapeut Uku Leht
01.12.2023
Täna räägib meile oma hobist Viljandi haigla füsioterapeut Uku Leht, kes on üle 25 aasta tegelenud muusikaga. Ta mängib mitut erinevat pilli ning loob ka enda laule. Samuti on ta olnud osa mitmest bändist.
Uku on lasteaiast saadik tegelenud laulmisega ning hiljem hakkas ta ka erinevaid pille mängima. „Nägin väiksena Miki Hiire multikast kolme nupuga pasunat ja siis ma teadsin, et tahan seda pilli mängima õppida. Trompet oli see instrument. Ma hakkasin seda õppima kooliga paralleelselt esimesse klassi astudes ja mängisin 12 aastat. Selle kõrvalt tekkis mul aga ka suur kirg trummide vastu. Ma sain kooli orkestri proovide lõpus alati natukene toksida ja see sobis mulle kohe. Mu käed ja jalad tegid hästi koostööd ja ma tundsin end trummide taga väga hästi. Siis kingiti mu vanemale vennale akustiline kitarr sünnipäevaks, ma võtsin selle endale ning hakkasin omal käel ka kitarri mängima. Siis aga hakkasid mu peas tekkima ideed oma lugudest ja kuna ma valdasin kõiki vajalikke instrumente, oli see vaja ainult lindile saada,“ kirjeldas Uku, kuidas ta on muusika tegemise juurde jõudnud.
Muusika on Uku jaoks hobi, mis on tekkinud tema enda tahtest ja soovist, kuid sellega tegelemine käib tema jaoks lainetena. „On hetki, kus ma ei võta nädalate viisi ühtegi pilli kätte ja siis tuleb järsku inspiratsioon, mis ajab mind kasvõi öösel üles ja siis ei saa enne rahu, kui lugu on valmis. Kui ma satun inspiratsiooni lainele, siis ma kaon sinna teadmata ajaks,“ rääkis ta.
Uku jaoks on muusikaga tegelmine miski, mis annab võimaluse end väljendada täpselt sellisena, nagu ta on. „Ennekõike teengi ma seda seetõttu, et see aitab mul unustada kõik muu ja annab võimaluse teha valmis midagi terviklikku, mille üle rõõmu tunda. Kuigi mu bänd on varasemalt ühe lühialbumi välja andnud, siis täna olen ma üksi nokitsev hobimuusik ja mu suurim unistus on hoida käes valmis albumit. Materjali on palju, aga teostuseni jõudmine on alati suurim väljakutse!“ selgitas ta.
Uku muusikat on võimalik kuulata mitmel erineval moel ja erinevate kollektiivide esituses.
Uku isiklik lehekülg, kus on kodukeldri lindistused ja tagasihoidlik väljavõte tema muusikast: https://soundcloud.com/leafthisplanet
Jetpack Stanley – Uku bänd, kus ta kirjutas muusika, mängis kitarri ja laulis. Selle bändiga tuuritati mööda Eestit ja käidi ka korduvalt piiritaga: https://www.youtube.com/@JetpackStanleyTV
Telly Addicts – bänd, kus Uku siiani trumme mängib: https://soundcloud.com/tellyaddicts
Uku jagas ka kodust kaasa saadud tõdesid, mida ta hoiab sügaval oma südames: „Pärast vihma läheb alati kuivale. Ei ole halba ilma heata ja head ilma halvata. Ole parim Sina ja maailm kohtleb sind vastavalt. Hoidke neid, kes on teie lähedal. Alati ole aus.“
1. detsembril saab Viljandi haiglas ka eelregistreerimata vaktsineerida!
01.12.2023
Võimalus vaktsineerida Covid-19 ja gripi vastu Viljandi haiglas (Pärna tee 3) täna, 1. detsembril kella 9-15!
Riskirühmadele on gripivaktsiin tasuta!
Üle 60-aastased inimesed, üld- ja erihoolekande asutuse teenusel olevad inimesed, kuni 7-aastased lapsed, lapseootel naised ning alaealised, kellel on terviseseisundi tõttu suurem risk tüsistusteks ja raskeks põdemiseks.
Mitte riskirühma kuuluvatele inimestele on gripi vastu vaktsineerimine tasuline - 17 eurot.
Covid-19 vaktsiin on kõikidele tasuta!
Kui Sa soovid vaktsineerimiseks broneerida endale aja, palun helista registratuuri telefoni 434 3001.
Täna on võimalus tulla ka eelregistreerimata, öelge registratuuris, et soovite vaktsineerida!
Viiulimängija Katariina Kitse ning tšellisti Marcel Kitse kontserttuur "Kooskõla" Viljandi Jaani kirikus
30.11.2023
Pühapäeval, 3. detsembril algusega kell 17 toimub Viljandi Jaani kirikus "Klassikatähtedest“ armastatud kaksikute Katariina Maria ja Marcel Johannes Kitse kontsert "Kooskõla".
Korraldajad soovisid toetuspiletitega tänada suure panusega aga sageli vähe märgatud gruppe – õpetajaid, haiglatöötajaid ja hoolekandetöötajaid ning kinkisid ka Viljandi haigla meeskonnale piletid. Kontsertile on aga oodatud kõik soovijad. Pileti saab endale soetada Piletilevist.
Katariina Maria Kits ja Marcel Johannes Kits on ühed noorema põlvkonna säravamad instrumentalistid, kes pälvivad aina enam ka rahvusvahelist tähelepanu.
Õde-venda annavad koos erksa ning meelierutava kontserdi viiuli ja tšello duole loodud teostest. Kava põimib kokku graatsilise klassika, impressionismi hõrgu hoo, minimalismi elava ilu ning uuema muusika vürtsikad kõlad. Mitmekesise valiku sees on muusikat paljudest maadest, esindatud on ka Eesti helikunst.
Katariina Maria ja Marcel Johannes Kits võitsid televisiooni ja raadio vahendusel laiema muusikapubliku austuse, mis andis mõjuvat hoogu areneda eredalt omanäolisteks solistideks ning ühtlasi sisukateks kammermuusikuteks.
Perekool kutsub osalema
27.11.2023
Kutsume tulevasi emasid osalema sünnituseks ning beebi eest hoolitsemiseks ettevalmistavatel perekooli loengutel.
Loengutsükkel koosneb neljast loengust. Loengud toimuvad neljal korral kuus algusega kell 16. Üks loeng kestab orienteeruvalt 2 tundi.
- RASEDUSAEGNE ELUVIIS (5.12, koolitaja Tiia Helve)
Loeng räägib rasedusaegsetest muutustest naise kehas, rasedusaegsetest vaevustest ja nende leevendamisest, rasedusaegsetest kõrvalekalletest, rasedusaegsest toitumisest ja liikumisest ning vaimse tervise toetamisest.
Koolitaja Tiia Helve töötab Viljandi haiglas ämmaemandana alates 1996. aastast ning tegeleb igapäevaselt noortenõustamise, rasedate jälgimise ja gestatsioonidiabeediga rasedate nõustamisega ning teeb sünnitusjärgseid koduvisiite.
- ETTEVALMISTUS SÜNNITUSEKS JA SÜNNITUSVALU LEEVENDAMINE (12.12, koolitaja Marge Varik)
Loeng käsitleb teemasid nagu sünnituse algus (millal haiglasse minna ja mida kaasa võtta), sünnituse kulg, haigla protseduurid, sünnitusplaan. Toimetulek sünnitusvaluga, erinevad keha-ja sünnitusasendid, massaaž, füüsiline tugi ja tugiisiku roll sünnitusel. Koolitaja teeb ka osakonna tutvustuse ja koos läbitakse teekond sünnitajate sissepääsust sünnitustuppa.
Koolitaja Marge Varik töötab Viljandi haiglas alates 2003. aastast ämmaemandana. Ta tegeleb rasedate iseseisva vastuvõtuga nii haiglas kui ka esmatasandi tervisekeskuses, samuti teeb ambulatoorselt vastuvõtte koos naistearstiga. Osakonnas töötab ta nii sünnitajate, beebide kui ka günekoloogiliste patsientidega. Samuti osutab ta sünnitusjärgset koduvisiidi teenust.
- SÜNNITUSJÄRGNE PERIOOD JA VASTSÜNDINU HOOLDUS (14.12, koolitaja Marge Varik)
Loeng annab ülevaate, millised on muutused naise kehas pärast sünnitust, kuidas rasedusest hoiduda ning sellest, kuidas imikut hooldada.
- IMETAMINE (19.12, koolitaja Kadi Mitt)
Koolitaja Kadi Mitt räägib loengus imetamise ja rinnapiimaga toitmise teemadel. Loeng annab esmased teadmised ja oskused ka probleemide lahendamiseks, mis imetamisega seoses võivad esile kerkida.
Kadi Mitt on Viljandi haigla ämmaemand, keda võib kohata nii statsionaarses osakonnas valveämmaemandana kui ka ambulatoorseid vastuvõtte tegemas. Iseseisvalt pakub ta nii raseduse jälgimise teenust kui ka imetamisnõustamist. Lisaks on ta üks ämmaemandatest, kes viib läbi koduvisiite. Kadi jagab ka tagasisidet, mida üks loengus osaleja talle pärast loengu lõpp ütles ning mis võtab hästi kokku, miks on oluline ka imetamise teemalisse perekooli tulla: "Ma arvasin, et see imetamine on kogu raseduse ja sünnituse juures kõige kergem, aga nüüd ma tean, et siin võib peituda selline teadus.."
Registreerimine loengutele ja tasumine toimub Viljandi haigla registratuuris telefonil 434 3001 ja e-posti aadressil registratuur[at]vmh.ee
Perekooli loengud toimuvad Viljandi haiglas (Pärna tee 3) naistenõuandla saalis B-korpuse II korrusel kabinetis B223. Perekooli ühe loengu tasu on ühele inimesele 7.50 eurot, neli loengut on kokku 25 eurot inimene.
SAAME TUTTAVAKS MEIE TÖÖTAJATEGA: infotöötaja Monika Murumets
24.11.2023
Täna räägib meile oma hobist Viljandi haigla infotöötaja Monika Murumets, kes tegeleb seltskonnatantsuga.
Huvi muusika ja tantsu vastu on Monikal olnud lapsest saati. „Lasteaias ja hiljem koolis pandi mind laulma ja tantsima. Käisin ka muusikakoolis, kus õppisin klaverimängu ja akordionit. Tõsisem huvi seltskonnatantsu vastu tekkis mul aga kolmekümnendates eluaastates. Käisime mehega väga palju tantsupidudel ja nägime, kui hästi mõned paarid tantsivad. Nii otsustasimegi asja tõsisemalt ette võtta ja minna tantsukursusele,“ kirjeldas Monika, kuidas ta selle hobini jõudis.
Seltskonnatantsu tantsimist alustas ta Viljandis, trennid olid kaks korda nädalas ning tantsutunde andis sel ajal Helle Paldra. „Peale pooleaastast algkursuse lõpetamist võeti meid tantsuklubi Promenaad liikmeks ja saadeti juba võistlustele. Nii minu tantsuteekond hakkaski, nädalas kaks korda trennis ja nädalavahetustel pidudel,“ rääkis Monika.
Monika on proovinud aga ka teisi tantsustiile. „Mehega koos saime seltskonnatantsuga tegeleda 25 aastat, siis viis kuri haigus ta siit ilmast ära. Kuna mul ei olnud kohe uut tantsupartnerit, siis hakkasin tegelema hoopis laintantsuga. Sellega tegelesin umbes 10 aastat aga samal ajal leidsin endale ka uue tantsupartneri ja sain ka seltskonnatantsuga edasi tegeleda. Käisin paralleelselt kahes erinevas tantsutrennis. Proovisin tegelikult ka flamenkotantsu, kuid aega ei jagunud kõige jaoks, pidin valiku tegema ja kõige hingelähedasem oli ikkagi seltskonnatants,“ kirjeldas ta.
Tänaseks päevaks on Monika selle hobiga tegelenud üle kolmekümne aasta. „Tantsin seni, kuni tervis lubab. Käin kord nädalas trennis ja peaaegu igal nädalavahetusel peol, kus aga midagi korraldatakse,“ ütles ta ning lisas, et kui tantsupisik juba kord küljes on, siis sellest enam lahti ei saa.
„Kui rääkida sellest, mida see mulle annab, siis esiteks, see on väga hea füüsiline trenn, teiseks, see on suur positiivne emotsionaalne energialaeng. Hea muusika ja selle saatel liikumine, samas ka kaasa laulmine, mis saab veel rohkem energiat anda? Tänu sellele hobile olen ma üle saanud paljudest elus ette tulevatest raskustest,“ lausus Monika ning ta soovitas ka kõigil teistel, kellel on muusikalist kuulmist ja tahe muusika saatel liikuda, minna tantsima.
Lisaks tantsimisele meeldib Monikale aga veel ka õmmelda ja endale ise riideid disainid. Samuti meeldivad talle väga lilled ja üldse aiandus.
Monika jagas ka soovitust: „Kallid inimesed, olge positiivsed ja teineteise suhtes mõistvad, armastage oma lähedasi ja kuulake neid, võtke pere ja tuttavate jaoks aega! Ma näen oma töö juures väga palju negatiivseid ja kurje inimesi, andke neile nende kurjus andeks ja olge ise rõõmsameelsed edasi!“
Gümnasistide maalinäitus peahoone 2. korrusel A-korpuses
24.11.2023
Ambulatoorse ravi osakonna koridori seinu kaunistab alates sellest nädalast Viljandi Gümnaasiumi kunstisuunaga õpilaste näitus.
Tööd valmisid suvise maalilaagri raames.
Näitus on üleval detsembri lõpuni.
Terviseportaal vahetab välja senise patsiendiportaali
24.11.2023
PRESSITEADE
Tervisekassa
Järgmisel nädalal suletakse senine patsiendiportaal www.digilugu.ee, mille asendab täiesti uus terviseportaal veebiaadressil www.terviseportaal.ee.
Digilugu suletakse paralleelselt terviseportaali käivitamisega. Kui inimene läheb vanast harjumusest aadressile www.digilugu.ee, suunatakse teda automaatselt terviseportaali lehele. Siinkohal kutsume üles ka kõiki tervishoiutöötajad olema inimestele abiks ning teavitama oma patsiente uue terviseportaali olemasolust ja kasutama patsiendiportaali või digiloo asemel terviseportaali nimetust.
Kuna patsiendiportaal on tänaseks üle 15 aasta vana ning tekkinud on mõningane tehnoloogiline võlg, on uue portaali loomine vajalik, sest ligipääs terviseandmetele peab käima ajaga kaasas. Esialgu on muudetud portaali disaini, parandatud kasutusmugavust ja uuendatud tehnilist platvormi, mis on eelduseks tulevikus lisanduvate uute teenuste jaoks.
Esimeses etapis pakutakse Tervisekassa ja Tervise ja Heaolu Infosüsteemide Keskuse (TEHIK) koostöös valminud terviseportaali kaudu inimestele tervishoiuga seotud teenuseid, mis olid saadaval ka vanas patsiendiportaalis. Tänu uuele portaalile paraneb kasutajamugavus ehk inimene pääseb terviseinfole ligi mugavamal viisil ning erinevad teemad on kategoriseeritud loogilisemalt.
Enne terviseportaali sisselogimist on inimestele kuvatud tervisedendusliku sisuga esileht, mis hakkab sisaldama erinevat tõenduspõhist tervisealast teavet. Samuti võimaldab portaal täiendada lisaks tervisedeklaratsioonile ning tahteavaldustele enda ja lähedaste terviseandmeid ning täita vastuvõtule eelnevaid seisundihindamise küsimustikke.
Lähitulevikus luuakse terviseportaali järjest uusi infotehnoloogilisi lahendusi, mis võimaldavad suurendada inimese enda osalust ja vastutust tervisega seotud otsuste tegemisel. Üheks kasutajate poolt kõige enam soovitud võimaluseks on teavituste saamine näiteks retseptide, vaktsineerimiste ja arstivisiitide kohta. Teenus lisatakse terviseportaali 2024. aasta jooksul ning seejärel saavad inimesed teavitusi tellida SMS-i või e-posti kaudu.
Lisaks eeltoodule saab alates uuest aastast terviseportaali osaks ka digiregistratuur, mis pole enam tulevikus eraldi keskkond. Tänu sellele muutub broneeringute tegemine või vastuvõtuaegade muutmine ja tühistamine patsiendile lihtsamaks.
EST: Terviseportaal https://www.terviseportaal.ee/
ENG: Health Portal https://www.terviseportaal.ee/en/
RUS: Портал здоровья https://www.terviseportaal.ee/ru/
SAAME TUTTAVAKS MEIE TÖÖTAJATEGA: koolitusjuht Signe Susi
17.11.2023
Täna räägib meile oma põnevast hobist koolitusjuht Signe Susi. Signe tegeleb käsitööga, peamiselt heegeldamise ja tikkimisega.
Käsitööst sai ta hobi umbes 20 aastat tagasi. „Huvi tekkis mul koos väikeste lastega, sest huvitaval kombel õnnestus mul Tartu 7. Keskkooli muusikaklass läbida ilma, et oleks kordagi midagi kudunud või õmmelnud,“ rääkis Signe, „Käsitööga tegelemine hakkas lastele mütside, sokkide ja kampsunite tegemisega, nagu ikka. Internet oli toona juba leiutatud ja infot oli küllaga ka raamatutes. Aga 2006. aastal kuulutas Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö liit välja rahvusliku mänguasja aasta ja nii sattusin traditsioonilise käsitöö juurde. Huvi süvendas veel liitumine TÜ Viljandi kultuuriakadeemia toonase rahvusliku käsitöö osakonnaga projekti- ja täienduskoolituse spetsialistina ja edasine on juba ajalugu.“
Signe tegeleb käsitööga vastavalt võimalustele ja impulsile. „Nii nagu ma ei suuda vahel paeluvat raamatut käest panna, on ka heegeldamist või tikkimist raske kõrvale panna, sest nii tahaks näha, mis lõpuks välja tuleb. Aastatega tuleb teatavat sorti vilumus ja tegemistesse teatud kulgemine, aga aja peale tähtajaks millegi tegemine on see, mida ma parema meelega väldiksin,“ ütles ta.
„Enda tutvustamiseks ütlen alati, et mina väikseid asju teha ei oska, kui, siis väga mikroskoopilisi, enamasti on aga minu käsitöö suur,“ kirjeldas Signe lisades, et ilmselt on tema kõige tuntumad tööd erksavärvilised heegeldatud tekid, mida ta on teinud nii beebisuuruses kui ka mõõtudes 2,5×2,5m. „2021. aastal sain valmis ka heegeldatud jõulukuuse, mis on samuti üle 2 meetri kõrge ja mille valgustus muudab juba advendi ajal pühadeloojaks. Selline hea kuusk – ei aja okkaid ja tuledega saab igal aastal talle uue iseloomu anda. Puhas taaskasutus,“ rääkis ta.
Lisaks heegeldamisele on Signe ka hoolega tikkinud. Kõige eksootilisem tehnika on kuldtikand, mida ta on jõudumööda käinud meistrite juures õppimas, näiteks Jeruusalemma Issanda Taevaminemise kloostris Õlimäel, Riias ja Tallinnas. „Tegemist on eksklusiivse ja küllalt hinnalise tikandiga, mille vilumus tekib aastatega iga päev tikkides, kui silmanägemine kannatab. Seetõttu ma ennast eriliseks oskajaks ei pea, liiga vähe on aega olnud tikkida,“ kirjeldas ta. „Korra aastas võtan mõne töö ette ja tikin kullaga.“
Signele meeldib aga ka Eesti traditsiooniline tikand nii Muhu tikandi kui arhailisema mulgi tikandina. „Muhu moodi tikin peamiselt tekkidel-patjadel siis kui tuju ja tahtmine tuleb. Arhailist mulgi tikandit aga harjutan juba kolmandat aastat Viljandimaa rahvarõivakoolis, kus valmib kõige vanemat tüüpi Paistu kihelkonna abielunaise rahvarõivakomplekt, umbes-täpselt 18. sajandist,“ sõnas ta ning lisas, et viimane on talle õpetanud ka palju uusi oskusi: „Kõige rohkem on vist meeldinud kangakudumine ja pilutamine. Aga neid teadmisi ja oskusi, mis ühel talunaisel olema pidi oma rõivakomplekti valmistamise juures, oli rohkemgi kui kümmekond – alates vöökudumisest kuni pitside niplamiseni. Neid oskusi ja Eesti Rahva Muuseumi kogusid ei väsi ma imetlemast.“
Oma tikkimisoskusi on Signe saanud näidata ka presidendile vabariigi aastapäeva vastuvõtuks Mulgi rahvarõivate loomisel.
Põhjus, miks Signe just käsitööga tegeleb on rõõm loomisest ja mõtlemisest. „Käsitööd tehes mõtlen hoopis teistmoodi kui igapäevatööd tehes ja see aitab aktiivselt puhata. Omaette mõnus on muigutamine ehk plaanimine mida ja kuidas järgmisena teha.“
„Viimastel aastatel olen olnud lisaks esemete valmistamisele ka #parandusentusiast. Seda selleks, et lisaks prügisorteerimisele veel midagi enda ümber muuta. Minu jaoks on oluline vähem tarbida ja juba olemasolevate esemete-rõivaste lõpuni kasutamine. Nii sellepärast, et säilitada nostalgilist väärtust – vanaema kootud sokid on minuga ka siis kui vanaema enam ei ole, aga sokid ei peaks lihtsalt kapis seisma vaid ikka minuga kaasas käima – kui ka lihtsalt oskamise pärast,“ rääkis Signe. Sel aastal vedas ta sõpradega ka Viljandi parandusfestivalil Sokatoni – suurt sokkide ühisparandamist. „See sai ootamatult suure meedia tähelepanu, kohal olid nii vilunud sokiparandajaid kui ka noored, kes õppisid sokki parandama ja said käe valgeks,“ kirjeldas ta sellesügisest kogemust.
Parim soovitus, mis Signele antud on, on „Tark ei torma.“ „See ei lähe küll üldse kokku viimasel ajal levinud angloameerikaliku eesmärgikultuse ja agiilse toimetamisega, aga ma tõesti arvan, et enne tuleb mõelda ja kaaluda, kui minema hakkad ja teekonda tuleb nautida. Minu Muhu tikandi õpetaja Anu Kabur ütles kunagi minu toimetamist jälgides, et Susi teeb käsitööd nii nagu aega polekski. Mul on üks Kihnu nukk, mis ootab juba 15 aastat lõpuni tegemist,“ selgitas ta.
Foto: Kris Süld
Foto: Sandra Urvak
Foto: Sandra Urvak
Foto: Sandra Urvak
Foto: Sandra Urvak
Mäluhaiguste varajasel avastamisel on oluline roll kaasteelistel
15.11.2023
5. detsembril toimub Sakala keskuses konverents „Kaasteelised mäluteekonnal“, mis käsitleb mäluhaiguste märkamist, meditsiinilise abi võimalusi ja tutvustab, mis teenused on olemas mäluhaigustega patsientide ja nende lähedaste toetamiseks Viljandimaal.
Konverentsi eesmärk on suurendada teadlikkust mäluhaigustest, et osata neid paremini ära tunda ja aidata sel teekonnal õiges suunas edasi liikuda.
Foto (Maarja Evert/Viljandi haigla): Mälukliiniku juht Eleri Luhamets.
Viljandi haigla mälukliiniku juhi ja konverentsi korraldaja Eleri Luhametsa sõnul on mäluhaiguste varajane märkamine väga oluline ning seetõttu on tähtis, et inimesed oskaksid sümptomeid ära tunda. „Alzheimeri tõbe, mis on kõige sagedasem mäluhaigus, ei ole küll seniste meditsiiniteadmiste järgi võimalik tervistavalt ravida, kuid haiguse varases staadiumis on võimalik selle süvenemist erinevate sekkumistega aeglustada. See on oluline selleks, et toetada inimese iseseisvat toimetulekut ja suurema abi vajadust edasi lükata,“ selgitas ta. “Mäluhaigused kuuluvad 10 sagedasema haiguse hulka eakatel ja nende haigete hulk on kiires kasvutrendis. Seega puutub enamus meist varem või hiljem kas tööalaselt või eraelus kokku inimestega, kellel esineb mõni mäluhaigus.”
Luhametsa sõnul on mäluhaiguste märkamisel võtmeroll just lähedastel, aga ka erinevate ametkondade töötajatel. „Mäluhaiguse üks tunnus on madal haigusteadlikkus. See tähendab, et mäluhaige ise ei pruugi oma sümptomitest aru saada. Lähedased aga märkavad tihti, et inimene ei tule mäluhäirete tõttu oma igapäevaelu korraldamise ja probleemide lahendamisega enam hästi toime. Mõnikord võib aga mäluhaigus esmaselt avalduda probleemidena autojuhtimisel, koduse tuleõnnetuse või äraeksimisega, mille puhul esimene märkaja võib olla hoopis politseinik või päästetöötaja,” selgitas Luhamets.
„Tihtipeale arvatakse, et mälu halvenemine on normaalne vananemise tunnus, kuid tegelikult see nii ei ole. Haiguslikuks ei peeta seda, kui inimene mõnikord kaotab midagi, kuid suudab selle taas üles leida. Samuti seda, kui mõnikord ei tule vestluses mõni sõna meelde. Kui aga asjade kaotamine on pidev ja tavalise vestluse pidamine muutub keeruliseks, siis võib tegu olla haigusliku muutusega,“ kirjeldas Luhamets, “Tüüpiliselt ei suudeta meenutada hiljutisi sündmusi ja tekivad raskused uue info omandamisel, kaasneda võivad meeleoluhäired ja teinekord lähedane lihtsalt ütleb, et ta ei ole enam see, kes ta oli varem.” Kui esinevad sellised sümptomid, tuleb mälukliinku juhi sõnul pöörduda perearstile.
„Perearst saab välistada muud, ka tagasipööratavad mäluhäire põhjused. Kui uuringute käigus jääb kahtlus ajas süvenevale mäluhaigusele, siis saab ta suunata patsiendi eriarsti vastuvõtule. Viljandi haiglas on olemas mälukliinik, kuhu pöördumiseks saab perearst teha e-konsultatsiooni Viljandi haigla sisearst-geriaatrile või neuroloogile. Meie mälukliinik tegelebki mäluhaigele meditsiinilise abi andmisega, lisaks nõustame patsiendi lähedasi, et nad oskaksid oma pereliikme haigusega paremini toime tulla. Vajadusel aitame suunata patsiente ja tema lähedasi toetavatele teenustele, tehes koostööd kohalike omavalitsuste ja Dementsuse Kompetentsikeskusega,“ sõnas Luhamets.
Teadlikkuse tõstmiseks tuleb konverentsil juttu mäluteekonnast ning inimestest ja asutustest, kes selle teekonna juurde kuuluvad. Viljandi haigla mälukliiniku sisearst-geriaater ja neuroloog räägivad mäluhaiguste esinemisest nii vanemas kui ka nooremas eas ja juttu tuleb erinevatest sekkumisvõimalustest. Paneeldiskussioonides arutatakse sõidukijuhtimise ja mäluhaiguste problemaatikat ning seda, kuidas toetada mäluhaigusega inimese lähedasi, et teha õigel ajal õiged valikud nii patsiendi enda kui ka pere toimetulekut arvestades.
Konverents on tasuta. Rohkem infot ja registreerimisvormi leiab: https://vmh.ee/konverents
Viljandi kirurgialegend Benno Abram sai 100 aastaseks
15.11.2023
Täna, 15. novembril tähistab oma 100. sünnipäeva Viljandi haiglas pikaaegselt kirurgina töötanud Benno Abram.
Foto (erakogu): dr Benno Abram operatsioonil.
Benno Abram on Viljandis sündinud, elanud ja kasvanud mees. 1952. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli ning asus siis tööle Viljandi haiglasse, kus ta töötas kogu oma elu.
„See oli II maailmasõja aeg, keegi ei teadnud, kuhu ta jääb ja mis temast saab ning suurim probleem oli see, kuidas II maailmasõjast eluga välja tulla. Siis ma otsustasin, et lähen arstiteaduskonda, sellega oldi nõus ja mind lubati Tartu Ülikooli õppima. Ka ülikool võttis mind hästi vastu,“ kirjeldas Abram täna, kuidas temast toona arst sai.
Benno Abrami esimene töökoht pärast arstiteaduskonna lõpetamist oli ordinaatorina Viljandi haigla kirurgia osakonnas. „Mäletan hästi seda, kui mind Viljandi haiglasse 1952. aastal tööle võeti. Olin siis just abiellunud ja minu abikaasa Linda, kes oli günekoloog, tuli samuti Viljandi haiglasse tööle,“ meenutas Abram.
Viljandi haiglas oli ta erinevatel ametikohtadel üle kuuekümne aasta. Täna rääkis Benno Abram, et selle pikaaegse karjääri jooksul oli õnnestumisi küllalt, kuid oli ka raskeid hetki. „Töötamise aja alguses ei lubatud tegelikult teha üldse luulisi operatsioone. Hiljem olid need lubatud, kuid reieluukaela murru puhul oli operatsioon väga keerukas. Konservatiivselt ravisin ma kõiki neid patsiente ja tegelikult üldse mitte halbade tagajärgedega,“ rääkis Abram tagasihoidlikult.
Tema sõnul hoidis kirurgi ameti puhul meeled positiivsena see, et kirurgidel oli tavaks rääkida operatsiooni ajal anekdoote. „Anekdoodi rääkimine pakkus puhkust ja andis kirurgi mõttele vabaduse. Tegelik mõte, eriti raskete operatsioonide juures, oli ikka operatsiooni käigu juures, aga anekdoot kergendas seda tööd. Anekdoot oli alati teretulnud,“ rääkis ta ajale tagasi vaadates.
Üle poole sajandi pikkuse karjääri kõige suuremaks töövõiduks peab Benno Abram aga tänase Viljandi haigla hoone ehitamise algatamist. „Mina ja minu abikaasa taotlesime uue haiglahoone ehitamist, tema tegi projekti ja viis selle mõtte valitsusorganitesse. MEKi ja KEKi näol olid ehitusvõimsused suured, nii saime valitsuselt loa ehitama hakata. See on kõige suurem võit,“ ütles Abram.
Täna käib aga uue Viljandi maakonna haigla ja tervisekeskuse ehitus, mille valguses soovitab ta projekti eestvedajatel praegune hoone töösse jätta. „Minu arvates oli ajalooliselt toonase uue haigla saamine Viljandi maakonnale suur kingitus. Seda lihtsalt ära anda ja selles töötamist lõpetada ei maksa. Uus haigla ei suuda praegust sellises mahus asendada,“ avaldas Abram arvamust.
Benno Abram põdes kaks aastat tagasi läbi koroonaviiruse, mis tema tervist nõrgendas. Seetõttu elab ta nüüd Harjumaal kõikide mugavustega maakodus, oma pojale Jaan Abramile lähemal. Poeg käib teda iga päev külastamas ning Benno tunneb end hästi. „Kõik vead, mis on mulle külge tulnud, püsivad endist viisi, kuid uusi haigusi ei ole juurde tulnud,“ kirjeldab ta oma tervist.
Oma kõrge vanuse taga näeb Benno Abram aga pärilikkust. „Ma ei tea, kas vanuse põhjusel mingit saladust tegelikult üldse on. Ma usun, et minu puhul on tegemist pärilikkusega. Üks minu ema õdedest on samuti elanud üle 100 aasta vanuseks,“ rääkis ta lisades, et õnneliku ja terve elu elamiseks soovitab ta tänastel noortel hoiduda meelemürkidest. „Palun hoiduge narkootikumidest ja alkoholist, kui see vähegi võimalik on. Usun, et see õnnestub kõigil, kes seda soovivad. Alkohol on minu arvates Eesti rahva suurim vaenlane,“ ütles Abram.
Samuti soovitab ta noortel õppida endale kindel amet, see mis ikka meeldib ja kus tahaks töötada. Neile, kes valivad aga meditsiinitöötaja ameti, paneb ta südamele täiendkoolituste olulisust. „See, mis on varem õpitud, kulub kindlasti ära, aga täiendõpe annab uusi vajalikke teadmisi, see on väga oluline. Täiendada saab end näiteks teaduslikke ajakirju lugedes või käies kuskil suuremas haiglas konsultatsioonil,“ jagas kunagine kirurg soovitusi.
Benno Abram ise tunneb täna kõige suuremat rõõmu aga selle üle, et Eesti on vabariik ja Viljandil on oma haigla. „Loodan, et mõlemad jäävad igavesti püsima,“ sõnas ta.
Foto (erakogu): Benno Abram 2018. aastal lapselapselapsega lossimägedes.
Viljandi kirurgialegend Benno Abram 100
"Ma tänan saatust, et ta lubas mind töötada minu armastatud erialal." Nii kirjutas 15. novembril 100 aastaseks saav legendaarne kirurg oma 90. sünnipäeval.
Benno Abram sündis 15. novembril 1923. aastal Viljandis. Keskkool lõpuni koolitee kodulinnas. Arstiks õppimine ja spetsialiseerumine Tartu Riiklikus Ülikoolis. Juba esimene töökoht arstina taas kodulinna kirurgia osakonnas. Tema mitmekülgsust ja töötahet kinnitavad töö vereülekande osakonnas, kiirabis, spordiarstina, õppejõuna meditsiiniõdede koolitamisel jne. Aastatel 1968-1976 töötas ta kirurgia osakonna juhatajana.
Tegeledes erinevate arstitöö valdkondadega süvenes aga eriline kiindumus ja pühendumus kirurgiale. "Peagi taipasin et kirurgiamet mulle sobib ja operatsioonituba muutus mulle pühamuks.Tundsin ennast seal kui kala vees ja imestusega avastasin, et opereerimine ei väsita ja operatsioonitoast tulles tundsin end alati kuidagi väga hästi ja puhanuna," on Abram rääkinud. Täna võime tõdeda, et sellise andumuse tulemuseks olid tuhanded hästi paranenud patsiendid.
Kirurgi amet on teatavas mõttes eneseohverdus. Benno Abram on meenutades öelnud: „Noore kirurgina kummardusin operatsioonilaua kohale ja kui pea ülestõstsin oli elu möödas. Nii raskelt süvenesin kirurgiasse. See ongi kirurgia.“
Abielust dr. Linda Abramiga kasvas peres üles kaks poega, kes on olnud elus edukad. Teisel erialal, mitte arstina. Isana ta armastas oma eriala aga poegade tulevikku nägi ta teistsugusena sest: "kirurgina su eraelu jääb elamata ja öösel ei saa sa kunagi korralikult magada. Terve elu-see on hirmus. Kirurgiamet on ainult kinos ilus vaadata."
Oma harvaesinevalt head kirurgi opereerimisoskust on ta õpetanud mitmetele hilisematele ülikooli professoritele nende hulgas Endel Tünder, Kaljo Põder, Jaan Eha. Tema vormis heaks kirurgiks ka Peep Kortspärna, kes on juhtinud kirurgiat nii Viljandi kui ka Pärnu Haiglates.
Dr. Abram on taas öelnud: "Peale öövalvet tuli järgmisel päeval jätkata tööd palatis ja vajadusel teha operatsioonid. Ei arvestatud, et kirurgid ka väsivad." Ta ei väsinud abivajajate jaoks üle kuuekümne aasta. Veelgi enam - esimesel võimalusel oli ta koos sõpradega jahiradadele. Osavõtlikus ja õlatugi oli ta ka poegade sportimisele, millega suudeti tõusta Eestimaa parimate hulka.
Benno Abrami pühendumust kirurgitöösse on Viljandis kõrgelt hinnatud: 2003 aastal omistati talle Viljandi linna teenetemärk osutatud panuse eest arstina ja kanti linna auraamatusse.
Soovime juubilarile õnne 100. sünnipäevaks! Head tervist ja visadust edaspidiseks!
Viljandi haigla kirurgiakliiniku kolleegide nimel Andres Tiit
Imetluse ja austusega õpilaste nimel uroloog Tõnu Juul
Tervisekassa ja Viljandi haigla koostöö tõi olulise silmakirurgia teenuse inimestele lähemale
14.11.2023
Viljandi haigla pakub alates käesolevast aastast silmakirurgia teenust, sealhulgas katarakti ehk hallkae eemaldamise lõikust. Haigla küsis operatsioonil käinud patsientidelt teenusega rahulolu ja soovitusindeksit ning selgus, et võimalusega kodulähedaselt nimetatud teenust saada ollakse äärmiselt rahul.
Hallkae eemaldamise lõikust teeb Viljandi haiglas pikaaegse kogemusega silmakirurg dr Aleks Kree, kelle sõnul on Viljandi haiglas olemas kõik vajalik, sealhulgas ka kaasaegne aparatuur tänapäevaste silmalõikuste tegemiseks.
Kolleegi, silmaarsti dr Anne-Liis Matsoni sõnul saadetakse patsient hallkae operatsioonile üldiselt siis, kui prillid enam oluliselt nägemist ei paranda. „Selle põhjuseks on tuhmunud silmalääts ehk hallkae, mis ei lase inimesel enam näha sama teravalt kui enne. Kui silma implanteeritakse tuhmunud silmaläätse asemele selge kunstlääts, siis läheb nägemine teravamaks ja selgemaks ning patsient näeb taas hästi,“ selgitas ta.
Selle uue ja olulise teenuse juurutamise osaks oli ka teenuse kogemuse ja patsientide rahulolu hindamine, et teenuse kvaliteeti saaks vajadusel parendada. Teenusega rahulolu küsis Viljandi haigla ajavahemikul 6. aprillist kuni 5. septembrini katarakti lõikusel käinud patsientidelt. Patsiente käis teenusel sel perioodil 79 ning telefoniküsitlusele vastas neist 52.
Üldist rahulolu teenusele pidasid küsitlusele vastajad väga heaks. Nimelt vastas 81% küsitletud patsientidest, et on teenusega väga rahul ehk andsid 11 punktilisel skaalal teenusele hindeks 9 ja 10 palli. Vaid 2 vastajat andis teenusega rahulolule vähem kui 6 punkti ehk hindasid teenust alla keskmise. Mõlemal patsiendil oli probleem tagasipöördumise aja broneerimisega, sest nagu ka mujal Eestis on Viljandi haiglas silmaarsti vastuvõtule saamise järjekorrad pikad.
100% küsitletust olid rahul personali suhtumisega lõikuse ajal ja suunistega, mis anti edaspidise toimimise ja koduse ravi osas. „Tänan südamest personali, nad kõik on imelised! Sain ka väga head juhised, kuidas toimida pärast operatsiooni, kõik seletati mulle kohapeal ära ja räägiti läbi ning anti kaasa ka paberid, kus kogu info kirjas oli,“ kirjeldas üks küsitlusele vastaja. Teine küsitletu lisas: „Tahan eriti tänada õdesid, kes arsti juures toimetasid ja lahkelt selgitusi jagasid.“
Keskmiselt tuli Viljandi haiglas oodata operatsiooni aega 3 nädalat. Vastajad väljendasid heameelt selle üle, et võimalus operatsiooni tegemiseks on nüüd Viljandis kohapeal. Samuti toodi välja, et võimalus operatsioonil käia muutis nende elukvaliteeti paremaks. „Silmaarst soovitas mul minna hallkae operatsioonile, eriti vasaku silmaga. Ma ise ei saanud arugi, et operatsiooni vajaksin. Kui vasaku silmaga operatsioon ära tehti ja nägema hakkasin, siis sain alles aru, kui suur vahe on ühe ja teise silmaga nägemisel ja värvidel,“ kirjeldas olukorda üks vastajatest. „Silmanägemine oli mul enne lõikust ühel silmal 5%, peale lõikust paranes silmanägemine 85%, elukvaliteet on hoopis teine,“ lisas teine küsitletu.
Leiti üles aga ka murekohti – ühena tõid patsiendid välja selle, et pärast operatsiooni on raske saada aega silmaarstile järelkontrolliks. „Patsiendi operatsioonijärgse kontrolli aeg võiks olla ligi 2 nädala jooksul peale operatsiooni. Samas, oluline on ka see, mida patsient ise operatsioonijärgselt tunnetab ja sageli ei juhtugi midagi, kui ka operatsioonijärgse kontrolli aeg jääb kaugemale kui kaks nädalat. Juhul, kui silm ei ole punane, ei valuta, ei karda valgust ja nägemine ei ole operatsioonijärgselt halvenenud, siis võib järelkontroll toimuda ka hiljem kui kaks nädalat,“ rääkis dr Matson.
Sellele murekohale on meeskond leidnud lahenduse. Nimelt antakse patsiendile juba operatsiooni toimumise järgselt järelkontrolli aeg. Lisaks sellele helistab silmaõde operatsioonijärgse päeva õhtul patsientidele, et uurida nende seisundi kohta ning nõustada kohe pärast operatsiooni tekkinud kaebuste osas. Sellise lahendusega on senise kogemuse põhjal patsiendid väga rahul.
Samuti mainisid mõnel juhul patsiendid, et prillidest nad siiski vabaks ei saanud, seega olid nende ootused lõikusele suuremad. „Kae operatsiooni eesmärk ei ole inimest teha prillivabaks. Üldiselt see Tervisekassa poolt kompenseeritava kae operatsiooni puhul, kus silma implanteeritakse tuhmunud silmaläätse eemaldamise järgselt ühevaateline kunstlääts, võimalik ei olegi. Suurema prillivabaduse saavutamiseks on võimalik patsiendil valida tasuline operatsioon, mille korral kirurg implanteerib silma hallkae eemaldamise järgselt mitmevaatelise kunstläätse. See operatsioon aga ei sobi kõigile, sest operatsiooni eelduseks on kaasuvate haigusteta silm,“ selgitas dr Matson lisades, et oluline on senisest veelgi täpsemini selgitada patsiendile, et kae operatsioon, mille eest maksab Tervisekassa prillideks vabaks ei tee.
„Täname kõiki patsiente, kes tagasisidet teenuse osas jagasid ning haiglat endale teenust osutama usaldasid. Kuigi katarakti ravi viiakse läbi lisaks suurematele riigihaiglatele ka mitmetes väiksemates erakliinikutes üle Eesti, siis Viljandis pole aastaid seda teenust osutatud. Pean tänama haigla meeskonna poolt ka kõiki partnereid üle Eesti, kelle nõu ja jõu toel Viljandi inimestele teenus jälle kodulähedaselt kättesaadav on. Teenuse kodulähedane osutamine viljandlastele ei oleks saanud võimalikuks Tervisekassa usalduse ja toetuseta. Täname!“ ütles Viljandi haigla ravijuht dr Mart Kull.
Tänaseks on Viljandi haigla teinud nägemist parandava operatsiooni kokku 249-le inimesele.
Konverents "Kaasteelised mäluteekonnal"
14.11.2023
Teisipäeval, 5. detsembril kell 9-16 toimub Viljandis Sakala keskuses konverents "Kaasteelised mäluteekonnal", mis käsitleb teemasid mäluhaiguste märkamisest ja diagnostikast igakülgse toetusvõrgustiku loomiseni.
Sündmusele on oodatud kõik teemast huvitatud.
Eriti ootame erinevate ametkondade töötajaid, kelle igapäevatöös on mäluhaiguse esmasel märkamisel suur roll: Viljandimaa perearstid, pereõed, sotsiaalosakondade töötajad, politseinikud, päästeametnikud, hooldekodude juhid, hooldajad ning Viljandi haigla arstid, eriõed ja hooldajad.
Sündmus on tasuta ning sellele tuleb eelnevalt registreerida: REGISTREERIMISVORM
Registreerumine konverentsile kestab kuni 1. detsembrini!
Kontakt küsimuste korral: eleri dot luhamets at vmh dot ee
Sündmuse kava:
Optometrist annab nõu: Kuidas pimedal ajal oma silmade tervist hoida?
10.11.2023
Käes on sügis ning päevad lähevad järjest lühemaks, mis tähendab, et pimedat aega on päevas üha rohkem. Pimedas peab aga paratamatult ka silmi rohkem pingutama, seetõttu võivad need väsida ning muutuda kuivaks ja kipitavaks. Viljandi haigla optometrist Ave Viires annab nõu, kuidas oma silmi ise hoida ning milliste muredega peaks pöörduma spetsialisti poole.
Viirese sõnul võiks silmadele tähelepanu pöörata enne, kui tekivad kaebused. „Igaüks saab iseseisvalt teha regulaarselt silmadele lõõgastusharjutusi, näiteks lähitööd tehes võtta aega-ajalt pause ja vaadata kaugemal ning kui võimalik, siis minna ka välja värske õhu kätte. Pimedal ajal on eriti oluline tagada ka hea valgustus ning õige ergonoomika lähitööks,“ soovitas ta, „Kui aga inimene juba tunneb, et silmad on kuivad või kipitavad, siis tuleks pöörduda optometristi poole, kes saab teha esmase kontrolli ning anda hinnangu, kas tegemist on võimaliku silmaärrituse või -haigusega ning vastavalt vajadusele, kas soovitada spetsiaalseid niisutustilkasid või suunata silmahaiguse raviks silmaarsti vastuvõtule.“
Olulised on regulaarsed nägemiskontrollid
Peamine viis oma silmi hoida on optometristi sõnul regulaarsed nägemiskontrollid. „Silmade regulaarne kontroll on oluline kõigile, olenemata nende vanusest selleks, et varakult avastada ja korrigeerida nägemisprobleeme. Silmade tervise kontrollimiseks ja nägemisega seotud probleemide lahendamiseks tuleks pöörduda optometristi poole,“ ütles Viires.
Optometrist on tervishoiuala spetsialist, kelle ülesandeks on nägemistaju uurimine, prillide määramine, silmade tervise teemaline nõustamine ning kõigeks selleks vajalike uuringute teostamine. Erinevalt silmaarstist, kes tegeleb spetsiifilisemalt silmahaigustega, tegutseb optometrist eksperdina, kelle juurde tasub pöörduda, kui on vaja prilliretsepti, uusi prille või kontaktläätsesid. Optometristidel on oluline roll just silmade tervise jälgimisel, nägemise parandamisel ja silmahaiguste varases avastamises.
Viires lausus, et optometristi vastuvõtul võiks täiskasvanud oma silmi kontrollida umbes 2-3 aasta tagant. „Kontrolli võiks tulla isegi siis, kui inimene ei tunne, et tal oleks kaebusi. Kui aga inimene juba tunneb, et tal esineb nägemisprobleeme, näiteks hägusust, udust nägemist, topeltnägemist, silmade kuivust või sagedast peavalu, peaks esimesel võimalusel spetsialisti poole pöörduma,“ selgitas ta.
Silmade hoidmine ja kontrollimine on eriti oluline noortel
Viires rõhutas, et eriti olulised on regulaarsed nägemiskontrollid just koolieelikutele ja -noortele, et tagada, et nad näevad koolitöös edukalt. „Noortel võib kaasaegses keskkonnas tekkida mitmel põhjusel lihtsasti lühinägevus ehk müoopia. Üks olulisemaid põhjuseid on lähitöö ehk pikaajaline tegevus, kus silmad on suunatud lähedal asuvatele objektidele, näiteks aeg arvuti, nutitelefoni ja raamatute ees. Pikaajaline lähitöö võib aga sundida silmi liigselt pingutama ja kohanduma, mis võibki põhjustada müoopiat,“ rääkis ta lisades, et lapsed peaksid esmakordselt silmaarsti juures kontrollis käima umbes 3.-4. eluaastal, varem siis, kui lapsevanemale tundub, et laps ei näe hästi või esineb mõni muu silmadega seotud kaebus.
Optometrist Ave Viires teostab ka koolieelseid nägemiskontrolle ja kui selgub, et nägemisega on probleeme suunab ta lapsed edasi silmaarsti vastuvõtule. Viirese tasulised vastuvõtud toimuvad igal neljapäeval ja reedel. Vastuvõtu hind on 35 eurot.
SAAME TUTTAVAKS MEIE TÖÖTAJATEGA: füsioterapeut Ingrit Ernits
09.11.2023
Täna räägib meile oma hobist Viljandi haigla taastusravikliiniku füsioterapeut Ingrit Ernits. Ingrit tegeleb jooksmisega ja on seda eesmärgipäraselt teinud juba 14 aastat.
Ingritil tekkis huvi spordi vastu juba kooli ajal. „Tegelesin siis kergejõustiku aladega, jooksud, kaugushüpe, 7-võistlus. Käisin maakoolis ning seetõttu sain ka igasugustel võistlustel käia. Talviti ka suusatasin. Ülikooli ajal pühendusin aga rohkem jalgrattaspordile, hobi korras tegelen sellega tegelikult praegugi. Võib öelda, et olen spordiga tegelenud kogu teadliku aja elust,“ rääkis Ingrit.
2019. aastal hakkas ta aga end eesmärgipäraselt pühendama jooksmisele. „Alustasin siis pikamaajooksuga, mis tähendab 5km-100km jooksmist. Esimese maratoni jooksin aastal 2012 olles 46-aastane. Nüüdseks olen jooksnud 20 maratoni. Lisaks sellele tegelen ka sprindialadega (60m, 100m, 200m, 400m) ja ka keskmaajooksudega (800m- 3000m),“ kirjeldas Ingrit lisades, et tegelikult on ta mõned aastad tagasi leidnud tee ka kauguse hüppamise juurde tagasi.
Ingrit treenib oma plaani järgi keskmisel viis korda nädalas. „Minu plaan sõltub võistlushooajast, seatud eesmärkidest ja tervislikust seisundist, kuid üldiselt teen nädalas kaks korda jõu- ja jooksu(tehnika) treeninguid, ühe korra lõigutreeningut ja kaks korda jooksutreeningut, mis hõlmab nii tempojooksu kui ka pikamaajooksu. Treenin tööpäevadel õhtuti ja nädalavahetustel hommikuti ning sageli käin ka võistlustel,“ ütles ta.
Ingritile meeldib jooksmisega tegeleda ning seda seetõttu, et see annab positiivset energiat, võimaldab iseennast proovile panna, innustab paremaid tulemusi saavutama, tasakaalustab vaimseid pingeid ning hoiab tervise korras. „Vaatamata vanusele olen igal aastal püstitanud isiklikke rekordeid. See motiveerib sellega edasi tegelema. Samuti huvitab mind erialaselt see, kui kaugele on võimalik minna ja millal tuleb ette piir, kui enam arengut ei toimu. Ma teen justkui enda peal katseid ja võistlen iseendaga,“ selgitas ta.
Ingrit jagas ka mõtteid, mida ta endaga elus kaasas kannab: „Läbi raskuste tähtede poole. Unistada tuleb suurelt. Lootus sureb viimasena. Kunagi pole hilja alustada. Vanus on vaid number.“
8. november on rahvusvaheline radioloogiapäev!
08.11.2023
Ilma inimese sisse nägemata võib ravimine olla väga keeruline. Õnneks tuli appi radioloogia! 8. november 1895 oli päev, mil Wilhelm Conrad Röntgen avastas röntgenikiired, millega sai esimest korda näha inimese sisse nii, et teda katki lõikama ei pidanud.
Rahvusvahelist radioloogiapäeva tähistatakse alates aastast 2012 ja selle eesmärgiks on suurendada teadlikkust radioloogia vallas, et tagada patsiendi ohutus radioloogilistel uuringutel ning tähtsustada radioloogi rolli tervishoius.
Selle aasta teema on „Patsiendi ohutuse tähistamine“, mis tõstab esile tervishoiutöötajate olulist rolli tervishoiusüsteemide tõhususe tagamisel ning patsientide tervise ja ohutuse kaitsmisel.
Täname radioloogia imelist maailma, mis on tänapäeval kvaliteetse patsiendikäsiltuse lahutamatuks osaks.
Soovime Viljandi haigla radioloogia osakonnale ja ka kõikidele teistele radioloogia valdkonna töötajatele nii Eestis kui ka kaugemal ilusat rahvusvahelist radioloogiapäeva!
Esmaspäevast saab Viljandi haigla suures majas viibivaid patsiente külastada vaid kokkuleppel raviarstiga
03.11.2023
Seoses ülemiste hingamisteede viirusnakkustesse haigestumise tõusuga saab alates esmaspäevast, 6. novembrist Viljandi haigla suures majas patsiente külastada vaid olulise vajaduse korral ning kokkuleppel raviarstiga, iseseisva statsionaarse õendusabi puhul õe-teenuse koordinaatoriga.
Muudatus puudutab haigla suures majas asuvate sisehaiguste, kirurgia, statsionaarse taastusravi, iseseiseva statsionaarse õendusabi ja günekoloogia osakonnas viibivate patsientide külastamist. Olulise vajaduse korral tuleb külastamine kokku leppida patsiendi raviarstiga, iseseisva statsionaarse õendusabi puhul õe-teenuse koordinaatoriga telefonil 5300 9789.
Külastama on lubatud üks, maksimaalselt kaks inimest ühe patsiendi juurde korraga. Samuti palub haigla külastusele lapsi mitte kaasa võtta.
Kui kokkulepe raviarstiga on olemas, siis saab patsienti külastada külastusaegadel. Haigla suure maja külastusaeg on esmaspäevast reedeni kell 15-18 ning laupäeval ja pühapäeval kell 12-16.
Psühhiaatriakliinikus ja hooldekandekeskuses viibavate patsientide külastuse osas muudatusi ei ole. Seda saab endiselt teha külastusaegadel.
Psühhiaatriakliinik
Külastusaeg reeglina esmaspäevast reedeni kell 16-19, laupäeval ja pühapäeval kell 10-16. Vajalik on etteregistreerimine:
- Akuutpsühhiaatria osakond (Pargi tee 14, I korrus), õeposti tel 435 4260
- Üldpsühhiaatria osakond (Pargi tee 16, I korrus, B-korpus), õeposti tel 435 2163
- Laste- ja noorukitepsühhiaatria osakond (Pargi tee 8, I korrus), õeposti tel 435 2183
- Tuberkuloosiravi osakond (Pargi tee 14, II korrus), õeposti tel 435 4257
- Sundravi osakond (Pargi tee 22), I korruse õeposti tel 435 4244, II korruse õeposti tel 435 4241, Pargi tee 16, I korrus, A-korpus, õeposti tel 435 4267
Hoolekandekeskuse
Hoolekandekeskuse hooldusosakonna külastusaeg on iga päev kell 13-15, vajalik on etteregistreerimine. Registreeruda saab helistades esmaspäevast reedeni kell 8-15 telefonil 5336 4847 või kirjutades e-posti aadressile gerda dot kiin at vmh dot ee.
Hoolekandekeskuse erihooldusosakonnas toimuvad külastused tavapäraselt eelneval kokkuleppel. Erihooldusosakonnas 8B on selleks eralidi külalistetuba, Jämejala vaimse tervise külas (A-maja, B-maja ja C-maja) toimuvad külastused reeglina õues.
Kõikidel Viljandi haiglas viibivate patsientide külastajatel on kohustuslik kirurgilise maski kandmine, samuti käte desinfitseerimine (nii haiglasse, osakonda kui palatisse sisenemisel ning palatist väljumisel). Külastusel tuleb järgida personali poolt antud juhiseid isikukaitsevahendite kasutamise osas.
Külastama võib tulla vaid tervena. Ka kergete haigussümptomite (kurguvalu, kerge nohu) korral palume külastusele mitte tulla, sest osakonnas on palju haigustele vastuvõtlikke patsiente, kellel ka kerge viirushaigus võib kulgeda väga raskelt.
SAAME TUTTAVAKS MEIE TÖÖTAJATEGA: füsioterapeut Marju Veevo
03.11.2023
Täna räägib meile oma hobist Viljandi haigla füsioterapeut Marju Veevo, kes on umbes 10 aastat tegelenud joogaga.
Püsiv huvi jooga vastu tekkis Marjul Viljandisse elama asudes, kui sattus Ly Tolbergi juhendatud joogatundi. „Mõistsin kohe, et see on minu jaoks ja siiani on püsinud jooga loogilise ning kindla osana mu elus,“ ütles ta, „Kooliajal osalesin meelsasti kergejõustikutreeningutel, hiljem olen mänginud harrastajatega võrkpalli ja saalihokit. Mulle on alati meeldinud sportimine, oma kehaliste oskuste ja võimekuse arendamine. Seega polnud ime, et jooga keerulisemad asanad ehk poosid mulle mõnusat pinget pakkusid.“
Need põnevad väljakutsed polnud aga ainus asi jooga juures, mis temas suurema huvi äratas. „Näiteks nautisin ka seda, kuidas ka pealtnäha igavamates poosides püsides saab töötada nii mitmete detailidega ja kuidas pisikeste keha korrigeerimistega on võimalik asendites saavutada teine tunnetus. Samuti seda, kuidas areneb mu lõdvestusoskus ning milline hea tunne on kehal ja meelel pärast joogapraktikat,“ rääkis Marju, lisades, et see kõik paelub teda joogapraktika puhul siiani.
Kehaline treening on tema sõnul aga vaid üks jooga osa. „Tasahaaval hakkas lisanduma teadmisi teistest osadest ning täiustuma arusaam jooga tähendusest ja eesmärgist üldiselt. Sellest põhjalikumalt rääkimiseks olen kindlasti veel võhik,“ sõnas Marju.
Marju on aja jooksul parktiseerinud joogat erineva regulaarsusega. „Esialgu osalesin joogatundides 1-2 korral nädalas ning kõrvale tegin teisi treeninguid. Mõni aeg hiljem pakkus mu õpetaja, et võiksin õppida joogatunde ka ise juhendama, seega lisandusid individuaalne ja iseseisev õpe. Kuna eratundideks oli õpetajaga ühiselt sobivat aega leida keerulisem, on olnud perioode, mil alustasime praktikaid hommikuti enne tööpäeva kl 6 või õhtuti pärast kl 20. Praegusel ajal teen füüsilist treeningut ehk asanaid enamasti iseseisvalt ja 3-6 korral nädalas,“ kirjeldas Marju.
Marju jagas ka ühte soovitust eluks, mis tal viimasel ajal, eriti lastega keerulisematel hetkedel, palju kasutust leiab: „Kui pole hädaolukord, on okei võtta hetk enne reageerimist.“
Viljandi haigla nõukogu liikmeks nimetati Maarjo Mändmaa
02.11.2023
Vastavalt terviseministri Riina Sikkuti otsusele muutusid käesoleva aasta 1. novembrist SA Viljandi Haigla nõukogu liikmed.
Senised nõukogu liikmed Agris Koppel ja Kersti Esnar kutsuti tagasi ning alates 1. novembrist kuulub neljaks aastaks SA Viljandi Haigla nõukogusse sotsiaalministeeriumi kantsler Maarjo Mändmaa.
Agris Koppel kuulus haigla nõukogusse 1. novembrist 2016, mil ta vahetas välja nõukogu liikme Liis Roovälja. Kersti Esnar oli nõukogu liige alates 21. märtsist 2023 ning vahetas toona välja nõukogu liikme Helve Kansi.
Vaktsineerimine Covid-19 vastu novembris
01.11.2023
Viljandi haigla hoonete vahel analüüse transportinud robotkuller Timmu lõpetas tegevuse
01.11.2023
Viljandi haigla suure maja ja Jämejala vaimse tervise küla vahel analüüse transportinud mehitamata kaugjuhitava robotkulleri Timmu 8 kuud kestnud pilootprojekt on tänaseks lõppenud.
Timmu on Clevonis arendatud robotkuller ning tema ülesanne oli transportida proove Jämejala osakondadest haigla laborisse. Tegemist oli käesoleva aasta veebruari lõpus alustanud pilootprojektiga, mis 31. oktoobril lõppes.
„Kahjuks tõesti tänasest enam Timmu meie juures ei tööta. See oli väga mugav, keskkonnasäästlik ning personali aega ja ressurssi säästev lahendus, mis pakkus inimestele palju elevust ning oli kindlasti ka üks parimaid innovatiivseid näiteid sellest, mida ja kuidas saab Eesti tervishoiuasutuses rakendada,“ ütles Viljandi haigla haldusteenistuse juht Andrus Plees, „Täname Clevonit selle suurepärase koostöö eest! Kui võimalus tekib, siis kindlasti oleme avatud sellele, et ka tulevikus analoogset lahendust analüüside transportimisel kasutada.“
Pleesi sõnul toimub tänasest vere- ja muude proovimaterjalide transportimine Jämejala osakondadest haigla laborisse nii nagu enne Timmu tulekut. „Nüüd toimetab analüüsid osakondadest laborisse auto koos juhiga kindlatel kellaaegadel 3 korda päevas. Kindlasti vajab uus süsteem veidi harjumist, kuid see on paljudele töötajatele juba tuttav ning ma usun, et saame selle kiiresti toimima,“ selgitas haldusteenistuse juht.
Lisainfo: haldusteenistuse juht Andrus Plees, telefon 5087 959, e-post andrus dot plees at vmh dot ee
Foto (Kristjan Kivistik): Timmu alustas Viljandi haigla suure maja ja Jämejala vaimse tervise küla vahel analüüside transportimist käesoleva aasta veebruaris.
Sügis Jämejalas: tujukas ilm ja vaimne tervis
31.10.2023
Liis Peedosk, ravi toetavate teenuste koordinaator
Meelike Poplavski, tegevusterapeut
Sügis...oktoober...vihmapilved...pori...kohati läbilõikavalt puhuv tuul...jalutuskäiku tegema ei kutsu miski
...imeline ilm täna – päike piilub korraks...värvilised lehed sahisevad jalge all...viimased õunad puul on nii magusad...karge õhk ninasõõrmetes...võrratu jalutuskäik...
... nii narritab meid oktoober oma tujukate ilmadega, mõjutades meie enesetunnet.
Oktoober on lisaks pori- ja sügiskuule ka rahvusvaheline vaimse tervise kuu. Ka Eestis tähistatakse juba alates 2014. aastast oktoobrit kui vaimse tervise kuud, mille eesmärk on vähendada stigmatiseeritust, edendada vaimset tervist toetavaid oskusi ja tõsta teadlikkust vaimse tervise abi võimalustest.
Sel vaimse tervise kuul oli fookuses kogukondade olulisus ning uute sidemete loomine ja olemasolevate tugevdamine. Kuu moto oli: „OLEN SULLE OLEMAS”.
Jämejala vaimse tervise küla kogukonna selle aasta tähtsaim ettevõtmine oli septembrikuu viimasel nädalal toimunud Jämejala festival – viis päeva ühiseid tegevusi, mis paitasid nii vaimu kui füüsilist vormi ning juhatasid sisse vaimse tervise kuu.
Peale sissejuhatavat sündmusterohket nädalat jätkati osakondades oktoobrikuus erinevate vaimu tervendavate tegevustega, mis tõid vaheldust igapäeva rutiini ja toetasid enesearengut.
10. oktoobril külastasid sundravi osakonda Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli tegevusteraapia 1. kursuse tudengid. Tudengid said Jämejala vaimse tervise külas veedetud päeva jooksul ülevaate Jämejalast, ravi toetavatest teenustest ning kohapeal pakutavatest tegevustest, milles patsiendid osaleda saavad. Tegevusterapeut Meelike Poplavski tutvustas tudengitele tegevusterapeudi rolli sundravi osakonnas ning viis läbi ka praktilisi ülesandeid, mida seejärel ühiselt analüüsiti.
11. oktoobril algas taaskord ühine Töötukassa karjäärinõustamise töögrupp. Karjäärinõustamise eesmärk on aidata haiglaravilt või teenuselt kas koju või toetavale teenusele suunduvatel patsientidel end paremini tööeluks ettevalmistada. Töögrupp pakub võimalust karjäärinõustamise abil kasvatada osalejate motivatsiooni töö leidmiseks läbi kogemuste jagamise ja töövaldkonna teemadel info jagamise.
19. - 20. oktoobril toimusid sundravi osakonna patsientidele kahel päeval vaimse tervise töötoad. Sissejuhatuseks arutleti, mida vaimne tervis üldse tähendab ning kuidas enda vaimset tervist hoida. Räägiti samuti liikumise tähtsusest ehk motost: “kui keha liigub, siis aju puhkab”. Arutleti teemal, miks mõni inimene on andekas muusikas või kunstis, teisele on aga ülilihtne lahendada matemaatikaülesandeid ja meeldib koostada plaane, nimekirju, ning millist „rolli mängivad” vasak ja parem ajupoolkera.
Seejärel panid sundravi patsiendid end proovile, kuidas lihtsate harjutustega on võimalik anda oma ajule „tööd”, parendada keskendumisvõimet ja tähelepanuoskust. Näiteks prooviti häälega lugeda erinevate värvidega kirjutatud sõnu, kus sõna tähendusele ei pöörata tähelepanu, vaid „loeti” värvi, loeti sõnu tagurpidi jms. Patsientide peenmotoooriline võimekus pandi proovile erinevate sõrmeharjutuste/-märkide sooritamisel vaheldumisi mõlema käega, joonistati mõlema käega sünkroonis erinevaid kujundeid ja kirjutati mittedominantse käega. Töötubasid viis läbi tegevusterapeut Meelike Poplavski.
24. oktoobril algas erihoolduse klientidel Mulgi Savikojas savi töötuba, kus vooliti Viljandi haiglale taaskord erilisi vaagnaid ja kausse. Savi töötuba on mitmekülgne ja terapeutiline viis, kuidas toetada vaimset tervist, pakkudes osalejatele võimalust end loovalt väljendada, edendades emotsionaalset heaolu ja eneseavastamist. Protsessi keskendumine ja käelise tegevuse rakendamine aitavad vähendada stressi. Grupikeskkonnas toimuv savi töötuba tugevdab sotsiaalseid sidemeid ja loob toetava keskkonna, aidates vähendada üksildust. Kokkuvõttes loob savi töötuba positiivse kogemuse, mis ühendab keha ja vaimu ning toetab üldist heaolu.
Samal päeval viisid erihoolduse B-maja orienteerujad läbi retke Jämejalal, kus käidi pargis aastaajale sobivale sõnale tähti otsimas. Osalejad said nautida sügisevõlusid pargis ning läbi lehtede sahistades otsiti üles lahendussõna.
Oktoober on olnud täis kogukondlikke algatusi ja tegevusi, mis on toetanud vaimse tervise heaolu ning tugevdanud ühtsustunnet. Vaimse tervise kuu on Jämejalas toonud kaasa õppimise, enesearengu ja vastastikuse toetuse, luues aluse positiivsele muutusele vaimse tervise küla kogukonnas.
Viljandi haiglas patsiente külastades tuleb kanda maski
30.10.2023
Alates 30. oktoobrist kehtib Viljandi haiglas patsiente külastades kohustus kanda kirurgilist maski.
Maski kandmine Viljandi haiglasse ambulatoorsele vastuvõtule tulles on soovituslik ning statsionaarsele ravile tulijatele vabatahlik.
Endiselt on nii patsientidel kui ka külastajatel ja saatjatel kohustuslik haiglasse tulles desinfitseerida käed.
29. oktoober on rahvusvaheline insuldipäev
27.10.2023
29. oktoobril tähistatakse rahvusvahelist insuldipäeva, millega tuletatakse kõikjal maailmas meelde nii insuldi ennetamise kui ka selle sümptomite äratundmise olulisust.
Insult on maailmas südamehaiguste järel sageduselt teine surma põhjustaja ning suurim invaliidsuse tekitaja. Eestis haigestub insulti igal aastal üle 4500 inimese ning umbes 25% kõikidest insultidest tekib alla 50-aastastel inimestel. Eestis esineb tööealistel insulti palju sagedamini, kui teistes Euroopa riikides.
MIS ON INSULT?
Insult on järsult algav osaline aju verevarustuse häire, mis võib tekkida aju veresoone sulgumise või lõhkemise tõttu. Kõige tähtsam on insuldi korral kiiresti reageerida, et tagada võimalikult hea taastumine.
Insuldi korral tuleb tegutseda K.O.H.E!
- Kõnehäire Inimene tunneb raskusi õigete sõnade väljaütlemisel ja kõnest arusaamisel.
- Osaline näohalvatus Inimene tunneb, et pool nägu ei „kuula sõna“ ja üks suunurk on viltu.
- Halvatud käsi Inimene tunneb, et ühes kehapooles on „surinad“ või tundub nahk „võõras“.
- Elupäästev 112
Kui nende sümptomite testimisel jääb kahtlus, et midagi on valesti, siis helistage K.O.H.E. 112!
Lisaks eelpool toodud sümptomitele võib esineda veel:
- nägemishäire Inimesel on raskusi asjade fokusseerimisel.
- tasakaaluhäire ja kohmakus (inimene tunneb äkilist peapööritust ja raskust tasakaalu leidmisel).
- väga tugev ja äkki tekkiv peavalu.
RISKITEGURID
- Kõrge vererõhk
- Suhkurtõbi
- Südame rütmihäired
- Suur vere kolesteroolisisaldus
- Suur kehakaal
- Alkoholi liigtarbimine
- Suitsetamine
- Meelemürgid
ENNETAMINE
Regulaarne füüsiline aktiivsus alandab vererõhku, tasakaalustab vere rasvasisaldust ja parandab insuliini ainevahetust. Valige omale meelepärane tegevus. Selleks võib olla kõndimine, tantsimine, ujumine või mis tahes muu füüsiline tegevus, mille käigus tunnete, et saate sooja ning tekib kerge hingeldus. 30 minutit mõõdukat füüsilist koormust 5 korda nädalas aitab vähendada insuldi tekke riski!
Määratud ravimite regulaarne tarvitamine.
TAASTUMINE
Insuldist taastumisel on suur roll taastusravil. Viljandi Haiglas on võimalik saada ambulatoorset, statsionaarset ja kodus osutatavat taastusravi. Varajane taastusravi aitab patsiendil saavutada parema funktsionaalse toimetuleku igapäevaelus ja vähendab haiglas viibimise kestust ning suremust. Taastusravi pärast insulti on pikaajaline, vajab palju tahtejõudu ja püsivust haigestunud inimeselt, tema lähedastelt ning taastusravi meeskonnalt. Suur osa taastusravis on ka inimese perel, kes oma toe ja kohalolekuga panevad inimese tundma, et ta pole elust välja lükatud ning ta on vajalik ja oluline ka sellisena, nagu ta on.
Insuldi läbi põdenud inimene on insuldi teekonnas ja oodatud 3 kuud peale insulti insuldiõe vastuvõtule. Insuldiõele saab aega broneerida tel. 43 43 001 või digiregistratuuri kaudu. Viljandi haiglas töötavad pikaajalise kogemusega insuldiõed Relika Kobin ja Ulvi Skirta.
SAAME TUTTAVAKS MEIE TÖÖTAJATEGA: meditsiini- ja infotehnoloogiateenistuse töötaja Mari-Ly Vaher
27.10.2023
Käesoleva nädala lõpetuseks jagab meile oma töövälisi tegemisi Viljandi haigla meditsiini- ja infotehnoloogiateenistuse töötaja Mari-Ly Vaher. Nimelt on Mari-Ly tegelenud juba kuus aastat jäähokiga.
Tee jäähokini leidis ta tänu sõbrale, kes seda talle tutvustas. „Ta andis mulle hokikepi kätte ja hakkasime vaikselt parklas, asfaltil söötu harjutama. Tuli välja, et minust võiks sellel alal asja saada. Umbes pool aastat hiljem nägin aga kuulutust, kus otsiti naisi iluhokisse. Nii ma siis liitusin iluuiskudega hokisse. Sel ajal polnud meil veel kaitsmeidki ning käisime õhtuti lihtsalt jäähallis oma lõbuks mängimas, mõned naised, lapsed ja mehed. Varsti leidsime aga veel naisi juurde ning siis said meist Fuuriad, nüüdseks oleme Viljandi Hokiklubi,“ selgitas Mari-Ly.
Ta ütles, et rohkem aega leiab ta jäähoki jaoks talvel, kuid ka suvel ei jää hobi unarusse. „Kui Viljandis jäähall avatud on, siis treenin ma 3-5 korda nädalas ning nädalavahetustel mängin naistega Eesti meistrivõistlustel, Balti Liigas või koos meestega Pärnu või Tartu liigas. Lisaks jäähallile käime aga uisutamas ja mängimas ka looduslikul jääl, mõnel tiigil, järvel või Soomaal. Perioodil, kui Viljandi jäähall suletud on käime Viljandi meestega korra nädalas Tartus litrit taga ajamas,“ rääkis Mari-Ly.
Mari-Ly sõnul paelub jäähoki puhul teda hea seltskond ja eemalolek igapäevastest muredest. „Jääle minnes saab alati pea muudest mõtetest tühjaks, mis on väga mõnus. Mängud on ka alati adrenaliinirohked ja põnevad!“ ütles ta ning lisas, et uued liikmed on meeskonda alati teretulnud.
Mari-Ly huvi jääspordi vastu ei piirdu aga ainult jäähokiga. Nimelt tegeleb ta ka jääpalliga. „Jääpall on jalgpalli ja jäähoki segu. Seda mängitakse sarnase kepiga nagu hokit, kuid palliga ja jalgpalliväljaku suuresel jääväljakul. Kahjuks Eestis nii suuri väljakuid ei ole, kus seda harrastada saaks. Koos koondisega käisime aga eelmisel aastal Soomes mängimas ning harjutamas Rootsis toimunud jääpalli maailmameistrivõistlusteks, kus saavutasime oma alagrupis kolmanda koha,“ ütles Mari-Ly.
Lisaks jääle meeldib Mari-Lyle käia ka koos kaameraga looduses, erinevate loomade ja lindudega kohtumas, ning neid pildistamas. „Mõnikord näen neid enne isegi unes, ning hiljem kohtun juba metsas. Sellised olukorrad panevad ikka mõtlema, kas see oli nüüd unes või ilmsi,“ naljatles ta.
Mari-Ly jagab ka ühte parimat soovitust, mis talle elus on antud:
„Elu on täis hetki, mis võivad tunduda väiksed, kuid võivad tegelikult olla väga väärtuslikud ja rõõmutoovad. Tunne rõõmu ka väikestest asjadest.“
Konverents "Kaasteelised mäluteekonnal"
23.10.2023
Teisipäeval, 5. detsembril kell 9-16 toimub Viljandis Sakala keskuses konverents "Kaasteelised mäluteekonnal", mis käsitleb teemasid mäluhaiguste märkamisest ja diagnostikast igakülgse toetusvõrgustiku loomiseni.
Sündmusele on oodatud kõik teemast huvitatud.
Eriti ootame erinevate ametkondade töötajaid, kelle igapäevatöös on mäluhaiguse esmasel märkamisel suur roll: Viljandimaa perearstid, pereõed, sotsiaalosakondade töötajad, politseinikud, päästeametnikud, hooldekodude juhid, hooldajad ning Viljandi haigla arstid, eriõed ja hooldajad.
Sündmus on tasuta ning sellele tuleb eelnevalt registreerida: REGISTREERIMISVORM
Registreerumine konverentsile kestab kuni 1. detsembrini.
Kontakt küsimuste korral: eleri dot luhamets at vmh dot ee
Sündmuse kava:
Korduma kippuvad küsimused Covid-19 ja vaktsineerimise teemal
19.10.2023
1. Kus saan teha Covid-testi?
Covid-19 testimine toimub etteregistreerimisel (tel 5886 3313, E-R 08.00-16.00). Testi andmine toimub haiglahoone Paalalinna-poolses otsas 0. korrusel (siseneda alkoholitarvitamise häirete ravi teenistuse juures asuvast trepist alla).
Perearsti või eriarsti saatekirjaga on testimine tasuta. Omal soovil testimiseks pakume kahte tasulist võimalust, millest saab lähemalt lugeda järgmise teema (nr 2) alt.
2. Kas Viljandi haiglas on võimalik teha tasulist Covid-19 testi ja saada sertifikaati?
Covid-19 tasuliseks testimiseks pakub Viljandi haigla pakub kahte võimalust:
Covid-19 RNA määramine real-time PCR meetodil ning Covid-19 antigeeni määramine kiirmeetodiga.
Mõlema puhul saab inimene soovi korral ka ingliskeelse sertifikaadi välisriiki reisimiseks.
Testi liigi valimise puhul on väga oluline, millised on selle riigi nõudmised, kuhu reisida plaanitakse, sest osa riikidest tunnistab ainult PCR-teste, osa aktsepteerib ka antigeeniteste. Hea ja ajakohase info selle kohta leiab näiteks välisministeeriumi poolt hallataval leheküljel https://reisitargalt.vm.ee/
Covid-19 RNA määramine real-time PCR meetodil hind on 45 eurot, Covid-19 antigeeni määramine kiirmeetodiga 35 eurot. Mõlemaga kaasneb soovi korral sertifikaat, sellel eraldi hinda ei ole.
Kui test tehakse tööpäeval enne kella 11, saab vastuse kella 15ks digilukku ning sertifikaadi 15.30ks kas e-posti aadressile või paberil haigla infolauast. Antigeenitesti puhul on võimalikud vajadusel ka erikokkulepped.
Lisaks pakume võimalust Covid-19 antikehade määramiseks elektrokemoluminestsents meetodil, kui on soov teada saada Covid-19 antikehade olemasolu ja hulga kohta. Selle teenuse hind on 20 eurot.
Registreerimine Covid-19 testimisele E-R 8-16 tel 5886 3313.
3. Kas Covid-positiivsena saab anda vereproovi, teha röntgenit?
Viirusinfektsiooni nähtude korral on vajalik eelregistreerimine telefonil 5886 3313 (E-R 08.00 – 16.00). Antakse juhtnöörid edsiseks käitumiseks.
4. Kus ja millal saab Covid-19 vastu vaktsineerida?
Viljandi haigla peahoones toimub etteregistreerimisega (tel 434 3001) Covid-19 vastu vaktsineerimine.
Vaktsiin Pfizer.
Vaktsineerida on võimalik nii esimese, teise kui tõhustusdoosiga vanuses alates 12. eluaastast.
Lähem info vaktsineerimise, toimete, vanuselise sobivuse, dooside jms kohta: https://vaktsineeri.ee/covid-19/lahen-vaktsineerima/
Kas vaktsineerimine nõuab ravikindlustust?
Vaktsineerimiseks ei ole vaja Eesti ravikindlustust, vaktsineerimine on tasuta. Vajalik on isikut tõendav dokument.
Millal jõuab info minu vaktsineerimise kohta digilukku?
24 tunni jooksul
Kuhu annan teada, kui info ei ole nädala jooksul digilukku ilmunud või selles on mingeid küsitavusi?
Saatke palun e-kiri Viljandi haiglasse aadressil vaktsineerimine[at]vmh.ee. Teie mure edastatakse meeskonnale lahendamiseks ning Teiega võetakse ühendust.
Kellega peaksin konsulteerima, kui kahtlen, kas minu terviseseisund võimaldab vaktsineerimist?
Teie perearst on Teie tervise teemadel kindlasti kõige parem nõuandja.
5. Kuidas saab infot haiglasse toodud patsiendi kohta?
Telefonil 435 2046 (kui teie lähedane on toodud kiirabiga ja te ei tea veel, mis temast on saanud st kuhu osakonda ta on liikunud või kas üldse viibib meie juures).
Vastava osakonna valveõelt (osakondade numbrid on leitavad kodulehelt: Üldinfo→Kontaktid)
6. Kuidas saan kontakti oma erialaarstiga või registreeruda eriarsti vastuvõtule?
Võtke ühendust üldregistratuuri numbril 434 3001. Vastuvõtule saate ennast registreerida ka läbi digiregistratuuri.
7. Kas isa/tugiisik saab viibida lapse sünni juures?
Sünnitajaga on lubatud kaasa üks tugiisik, kes peab olema terve. Tugiisikul on õigus viibida nii sünnituse juures kui perepalatis. Sünnitaja tugiisikul palume perepalatisse jäämisel arvestada sellega, et tuleb viibida haiglas ning hoonest vahepeal väljas käia ei saa.
8. Kas haiglasse pakke saab saata?
Pakke saab tuua tööpäevadel 07.00-19.00. Töövälisel ajal saab pakid jätta haigla peaukse ees olevasse pakiautomaati. Palume kindlasti pakile märkida saaja nimi ja osakond.
Sel reedel, 20. oktoobril kell 14.30-15.30 toimub suures majas evakuatsiooni õppus
17.10.2023
Oluline teada!
Sel reedel, 20. oktoobril kell 14.30-15.30 toimub Pärna tee 3 hoones evakuatsiooni õppus.Õppuse ajal kõlavad hoones häirekellad. Palume säilitada rahu!
Vabandame ebamugavuste pärast!
Evakuatsiooni- ehk tulekahjuõppus viiakse asutuses läbi vähemalt üks kord aastas ning selle eesmärk on tagada personalile teadmised ja oskused käitumiseks evakuatsiooni ja tulekahju korral.
SAAME TUTTAVAKS MEIE TÖÖTAJATEGA: optometrist Ave Viires
13.10.2023
Täna tutvustab meile oma töövälist tegevust optometrist Ave Viires. Nimelt mängib Ave discgolfi ehk kettagolfi. See on segu traditsioonilisest golfist ja frisbee viskamisest ning pakub suurepärast võimalust veeta aega värskes õhus ja nautida sportlikku tegevust.
Ave avastas discgolfi enda jaoks käesoleva aasta varakevadel. „Sõbrad kutsusid mind kaasa ühele discgolfi rajale. Esialgu olin ma skeptiline ja mõtlesin, et see võib olla lihtne ja igav. Mingi lihtne ketta pildumine veidratest asenditest. Kuid sain üsna kiirelt aru, kui eksinud ma olin. Discgolf oli hoopis midagi enamat kui lihtsalt ketaste viskamine korvi. Minu esimesed mängud olid üsna kehvade tulemustega, kuid see ei heidutanud mind. Mulle meeldis väljakutse ja püüdsin igal võimalusel parandada oma oskusi. Ühesõnaga, jäin haakuma,“ selgitas ta, „Endalegi märkamata hakkasin õige pea ostma mängimiseks vajalikku varustust – seljakott, kus kettaid hoida ning erinevaid discgolfi kettaid. Poleks uskunudki, kui palju on erinevaid kettaid ja need kõik on ka vajalikud!“
Ave lisas, et discgolfis on olulisel kohal tehnika ja järjepidevus, sest ilma selleta tulemusi ei püüa. „Parim soovitus, mis mulle siiani antud on, et ära mõtle üle ja ära anna alla, siis tulevad ka tulemused. Nüüd mängin iganädalaselt ja nii tihti, kui ilm lubab. Üldjuhul jõuan rajale mitu korda nädalas,“ ütles ta.
Avele meeldib discgolfi juures eriti see, kuidas see ühendab aja veetmise looduses, füüsilise aktiivsuse ja kvaliteetaja sõpradega. „Iga mängu käigus saan ma nautida kaunist loodust, seltskonnas olemist, visketehnikate harjutamist ja strateegiaid, et saada võimalikult vähe viskeid. Discgolf on üks neist spordialadest, kus võisteldakse enda ja teiste vastu, kuid samas on oluline ka sportliku vaimu hoidmine,“ rääkis ta lisades, et discgolf on muutunud tema jaoks elustiili osaks.
„Mulle meeldib see, kuidas see paneb mind rohkem aega veetma värskes õhus ja olema aktiivne. Soovitan seda kõigile, kes otsivad uusi viise, kuidas lõbusalt aega veeta ja samal ajal oma keha treenida. Kas olete kunagi proovinud discgolfi? Kui ei, siis võiksite kindlasti anda sellele võimaluse ja vaadata, kuidas see võib muuta teie suhtumist aktiivsesse elustiili ja vaba aja veetmisse!“ julgustas Ave.
Viljandi haiglas sündis septembris rekordarv uusi ilmakodanikke
13.10.2023
Viljandi haiglas nägi septembris ilmavalgust 32 beebit, nende hulgas ka kaks paari kaksikuid.
Viljandi haigla naistekliiniku vastutava ämmaemanda Anne-Liis Pärna sõnul said sünnitusosakonna töötajad öelda septembris tere tulemast 17 tüdrukule ja 15 poisile.
„Iga lapse sünd on ime! Meil on suur rõõm, et saime septembrikuus kaasa aidata lausa 32 beebi ilmale tulekule ning olla nende vanematele oluliste hetkete juures. Soovime õnne ja ilusat kooskasvamist kõikidele peredele!“ lausus Pärna.
Keskmiselt sünnib Viljandi haiglas kuus umbes 20-25 väikest ilmakodanikku. Eelmisel aastal sündis lapsi kokku veidi alla 300.
SAAME TUTTAVAKS MEIE TÖÖTAJATEGA: statsionaarse taastusravi ja õendusabi osakonna koordinaator Relika Kobin ja somaatilise ravi kliinikute õenduskeskuse statsionaarse ravi õendusjuht Janne Klusova
13.10.2023
Täna räägivad meile oma ühisest hobist statsionaarse taastusravi ja õendusabi osakonna koordinaator Relika Kobin ja somaatilise ravi kliinikute õenduskeskuse statsionaarse ravi õendusjuht Janne Klusova, kes on pea 8 aastat koos järjepidavalt matkamas käinud. Nimelt käivad nad sügisel ja talvel 1-2 korda kuus 15-20 km pikkustel retkedel ning suvel teevad 4-6 kõnnimaratoni, millest vähemalt 4 on kindlasti 42km pikkused täismaratonid. Kord kuus pühapäeviti avastavad nad Eesti loodust, et näha aastaaegade muutumist ning nautida toredat seltskonda uutes põnevates kohtades.
Samuti naudivad nad koos päikesetõuse ja -loojanguid. „Meie jaoks ei ole raske kell 3 autole hääled sisse ajada ja varahommikuses karges rabas teed juua, linnulaulu kuulata, veidi külmast võbiseda ning lõputult ja väsimatult hingematvalt ilusat vaadet nautida ja pildistada,“ ütles Janne.
Janne on juba lapsest saadik väga looduses liikumist ja selle avastamist armastanud. „Suured tänusõnad selle eest pean ütlema oma vanaemale, kes selle nimel hoolega pingutas, et minu suvevaheajad maal nalja ja naeru, põnevust ja avastamist täis oleksid,“ ütles ta.
Relika avastas aga matkamise läbi sündmuse, kus pakuti räätsadel matkamist talvises looduses koos matkajuhiga. „Janne seda sündmust mulle näitas. Nii siis võtsime veel paar kaaslast kaasa ja otsustasime minna. Janne ise küll esimesele matkale ei jõudnud, aga meil teistel oli positiivne elamus ning kuna korraldajad pakkusid matkaradu kogu kalendriaastaks erinevates Eesti kohtades, siis oligi otsustatud,“ selgitas ta.
Mõlema sõnul paelub neid matkamise juures vaheldus töö- ja pereellu. „See on väga rahustav, annab hea enesetunde, laeb patareisid ja aitab unustada muresid. Maratonidega on võimalus end ka proovile oanna ja piire katsetada,“ ütles Relika. „Matkamine tõstab tuju, pakub avastamisrõõmu ja silmailu, leevendab stressi ja pingeid, aitab unustada, paneb füüsiliselt proovile ja parandab treeningvormi, loob uusi tutvusi,“ lisas Janne.
Relika ja Janne jagavad ka parimaid soovitusi, mis neile elus antud on:
„Lähtun väga sageli nii tööl, kui kodus kahest vanarahva tarkusest: „tark ei torma” ja „agarus on ogarus“,“ rääkis Relika.
„Mul on ka 2 mõtet, millest ma püüan elus lähtuda. Need on, et „kõik juhtub põhjusega” ja „iga halva asja juures on midagi head, selle mõistmine tuleb sageli lihtsalt viivitusega“,“ ütles Janne.
Nad soovitavad kõigil leida enda jaoks tegevus, mis pakuks vaheldust, et mitte kuluda ühelt poolt nagu hambahari. Seega nad soovitavad mitte vastata erinevatele pakkumistele kohe „ei“-ga ning läbi selle elada nii, et vanemas eas oleks midagi vahvat meenutada – nii tehtud rumalusi, kui ka vallatuid seiklusi ja ületatud väljakutseid.
Viljandi haigla esindus Tartu Tervishoiu Kõrgkooli karjäärimessil
12.10.2023
10. oktoobril toimus Tartu Tervishoiu Kõrgkoolis karjäärimess, kuhu olid oodatud kõik kõrgkooli õppurid ja gümnasistid, kellele tervishoid huvi pakub.
Kui seni oli karjäärimess suunatud kõrgkooli enda õppuritele, siis sel aastal avati uksed ka oma elukuste valikuid tegevatele gümnaasiumi õpilastele, et võimalike karjäärivalikutega tervishoiu maastikul tutvuda. Osalemas oli rekordarv organisatsioone – ligi 30.
„On teada, et tervikuna on puudu töötajaid tervishoiuasutustes üle Eesti. Kõrgkooli karjäärimess on ainulaadne, kuna viime läbi vahetu suhtluse omavahel kokku tööandjad ja potentsiaalsed töötajad,“
selgitas Tartu Tervishoiu Kõrgkooli teenuste ja koostöö koordinaator Silva-Sille Silgu.
Viljandi haigla osales karjäärimessil eesmärgiga tutvustada haiglat kui mitmekülgsete võimalustega praktikabaasi ja tööandjat. Huvi meie haiglas erinevate erialade praktika- ja töötamisvõimaluste vastu oli märgatav – konkreetsed küsimused puudutasid töötamisvõimalusi juba õpingute ajal, aga ka õpingute järgselt.
Meie suurepärased valdkondade asjatundjad ja inspireerivad kolleegid jagasid hea meelega huvilistele infot – kui õppur tuligi pisut ujedalt meie haigla messilaua juurde, siis peale põgusat arutelu meie entusiastlike kolleegidega väljendasid ka nemad konkreetset huvi Viljandi haigla vastu.
Tore oli näha, et jagati oma ja küsiti kontakte, et tulla tutvuma haiglaga kohapeale või juba konkreetsete soovidega asuda tööle abi-bianalüütuku, abi-õe, abi-ämmaemanda, abi-füsioterapeudi või hoopis abi-radioloogiatehnikuna või hooldajana. Huvi tundsid ka tervisekaitse õppekava üliõpilased. Ja muidugi oli meil kõigil rõõm kohtuda põgusalt ka oma valdkonna kolleegidega teistest haiglatest ja koostööasutustest.
Psühhiaatriakliinik korraldab koostöös Töötukassaga patsientidele ja klientidele karjäärinõustamist
12.10.2023
Viljandi haigla psühhiaatriakliinik pakub sel sügisel teist korda koostöös Töötukassaga kliiniku patsientidele ja klientidele karjäärinõustamist.
Karjäärinõustamise eesmärk on aidata haiglaravilt või teenuselt kas koju või toetavale teenusele suunduvatel patsientidel end paremini tööeluks ettevalmistada. „Pakume seda teenust neile, kellel on olemas soov ja valmidus tööle asuda. Loodame karjäärinõustamise abil kasvatada osalejate motivatsiooni töö leidmiseks läbi kogemuste jagamise ja töövaldkonna teemadel info jagamise. See on võimalus koos õppida, üksteist toetada ja inspireerida karjääriteel edasi liikuma,“ selgitas psühhiaatriakliiniku ravi toetavate teenuste koordinaator Liis Peedosk.
Karjäärinõustamine toimub grupikohtumiste vormis veebi vahendusel. Kokku on planeeritud kolm sellist kohtumist. Esimene neist leidis aset eile, 11. oktoobril ning selle kohtumise fookuses oli motivatsioon, isiklikud oskused nind valmisolek tööle asumiseks.
Töögruppi juhivad Viljandi Töötukassa karjääriinfo spetsialistid Tiina Leitmaa ja Sandra Grossthal.
Tervikumi ehituselt eemaldatakse kraana
11.10.2023
Täna, 11. oktoobril alustati Viljandi maakonna haigla ja tervisekeskuse ehitusplatsilt tornkraana kokku panemist ja äraviimist.
Tornkraana eemaldamine Tervikumi ehituselt tähendab seda, et kraanatööd on valmis saanud ning vajadust suurteks tõstetöödeks enam ei ole.
Tänaseks on Tervikumi hoone välisseinad koos. Ehitusplatsil on aga käimas mitmed eriliiki tööd – paigaldatakse torustikke ja kaableid, samuti on käimas siseseinte ehitus ja akende paigaldus.
Tervikum kerkib Viljandi kesklinna 2025. aasta juuniks. 23 000 m² suuruses hoones on koos perearstiteenus, erinevate uuringute võimalus, eriarstid ja erakorraline meditsiin ning taastusravi.
Projekti kogumaksumus on 104 miljonit eurot koos käibemaksuga. Hoone on projekteerinud arhitektid DAGOpen OÜ, PLANHO consultores S.L.P, BAKPAK Architects S.L.P, sisearhitekt Pink OÜ ning ehitavad Rand ja Tuulberg AS ning Ehitustrust AS. Omanikujärelevalvet teostab inseneribüroo Telora OÜ. Viljandi maakonna haigla ja tervisekeskuse ehitust toetatakse Euroopa Liidu Eesti taaste- ja vastupidavuskavast.
Telia ulatusliku rikke tõttu ei tööta hetkel Viljandi haigla lauatelefonid!
11.10.2023
Viljandi gümnaasiumis algab Viljandi haigla loengukursus „Aken tervishoidu“
11.10.2023
Sel sügisel alustab Viljandi gümnaasiumis juba viiendat korda Viljandi haigla loengukursus „Aken tervishoidu“. Tegemist on valikainega, mis annab gümnasistidele võimaluse end tervishoiuteemadega kurssi viia ning saada praktilisi nõuandeid igapäevaeluks.
Kursuse kavas on 13 loengut, avaloeng toimub juba sel neljapäeval, 12. oktoobril. Loenguid viivad läbi Viljandi haigla erinevate valdkondade spetsialistid. Kursuse jooksul tutvustatakse osalistele tervishoiukorralduse ning -info eripärasid, õdede ja ämmaemandate tööd, kroonilisi haigusi, aga jagatakse ka praktilisi näpunäiteid igapäevasest esmaabist, pereplaneerimisest, vaimse tervise teemadest, sellest, kuidas elada tervena ning võimalikust koostööst erinevate osapoolte vahel. Kursus lõpeb kohvik-kohtumisega Viljandi haiglas, kus gümnasistid saavad kohtuda erialaspetsialistidega.
Valikaine koordinaator, Viljandi haigla koolitusjuht Signe Susi ütles, et selle kursuse eesmärk on äratada ja hoida õpilaste huvi tervishoiu vastu. „Tahame anda gümnasistidele teadmise sellest, kuidas tervishoiusüsteem üldse toimib ning kuidas selles orienteeruda. Samuti jagada praktilisi näpunäiteid, kuidas enda tervist hoida ja ennast aidata, aga kuidas olla vajadusel ka teistele toeks ja abiks,“ lausus ta, „Meil on rõõm, et oleme varasematel aastatel eesmärgi täitnud. Nii mitmete kursuse läbinud õpilastega oleme ka Viljandi haiglas uuesti kohtunud. Seda tänu sellele, et nad on suundunud edasi õppima tervishoiu- ja sellega seotud erialadele.“
Viljandi gümnaasiumi õppenõustaja Raili Toikka-Tamm sõnas, et see valikaine toetab gümnasistide terviseteadlike valikute tegemist. „Viljandi gümnaasium on väga tänulik Viljandi haiglale suurepärase koostöö eest. Kursus"Aken tervishoidu" annab meie õpilastele parima võimaluse saada otse haigla erineva eriala tippspetsialistidelt teavet, kuidas tänapäevane meditsiin toimib, mis on selle rõõmud ja mured. Aastate jooksul on muutunud kursus järjest praktilisemaks, sellelgi aastal on rohkem loenguid ja kohtumisi haigla ruumides. Kursus pakub meditsiinist huvitatud õpilastele lisainfot oma karjäärivalikute tegemisel ja aitab lõppotsuse tegemisel,“ ütles ta.
Sel aastal on kursusele registreerunud 14 õpilast.
Foto (Triinu Rõigas): Eelmise aasta loeng, kus Viljandi haigla koostööteenuste juht Krista Valdvee tutvustas gümnasistidele tervishoiualase info eripära.
Vaimse tervise päeval külastasid psühhiaatrikliinikut tegevusterapeutide eriala esimese kursuse tudengid
10.10.2023
Täna, 10. oktoobril tähistatakse ülemaailmset vaimse tervise päev. Selle eesmärk on suurendada teadlikkust vaimse tervise olulisusest ja julgustada inimesi otsima abi ja tuge vaimse tervise probleemide korral.
Vaimse tervise päeval olid Viljandi haigla psühhiaatriakliinikus külas Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli tegevusterapeutide eriala esimese kursuse tudengid.
Külaskäigu eesmärk oli tutvuda psühhiaatriakliiniku erinevate osakondade ja tegevustega. Erilist tähelepanu pöörati sundravi osakonnale, sealhulgas akuut- ja subakuutosakonnale.
Tudengid said Jämejala vaimse tervise külas veedetud päeva jooksul ülevaate ka ravi toetavatest teenustest ning kohapeal pakutavatest tegevustest, milles patsiendid osaleda saavad. Samuti tutvustas meie tegevusterapeut Meelike Poplavski tudengitele tegevusterapeudi rolli sundravi osakonnas ning viis läbi ka praktilisi ülesandeid, mida seejärel ühiselt analüüsiti.
Ravi toetavate teenuste koordinaatori Liis Peedoski sõnul oli päev edukas ja tudengitele väga vajalik. „Päeva alguses küsisime tudengitelt, milline on nende esmamulje psühhiaatriakliinikust. Tunti veidi hirmu, kuid see asendus päeva keskpaigaks positiivsema hoiakuga. Arvamus muutus aga oluliselt päeva lõpuks. Tudengid väljendasid tagasisideringis veelgi kindlamalt oma pühendumust ja veendumust valitud eriala suhtes. Mitmed tudengid tundsid huvi ka võimaluse vastu tulevikus just Viljandi haigla psühhiaatriakliinikus töötada,“ ütles ta.
SAAME TUTTAVAKS MEIE TÖÖTAJATEGA: jurist Ulvi Vinter
06.10.2023
Täna räägib meile oma hobist Viljandi haigla jurist Ulvi Vinter. Ulvi on kogu oma teadaoleva elu veetnud lemmikloomade keskel ning tegeleb nüüd, kui oma lapsed suureks on kasvanud, koeraspordiga. Ulvil on endal kodus 2 koera – Berni Alpi karjakoera, keda ta koolitab ja lisaks 3 Pärsia kassi. Lisaks sellele õpetab ta koertekoolis ka teiste lemmikuid.
Treeningud viib ta läbi nii kodus, looduses, näiteks metsas, mere ääres, kui ka koertekoolides treeningplatsidel ja hallides. Ulvi osaleb koertekool „Lemmik“ mh trikikoerte ja Koertekool Yacheeroos kuulekuse jätkugrupi töös. Samuti on ta proovinud jäljekoolitust, inimeste otsinguid, rallikuulekust ning teinud koertega eraldi näitusetrenne.
„Olen oma lapsepõlve veetnud erinevate loomade keskel ning vedasin ka koju igasuguseid tegelasi. Näiteks kasvatasin lambi all koledat paksu tõuku, millest koorus hiljem liblikas ning päästsin põldhiiri tehes neile pesa oma karvamüstsi sisse riidekappi ja kui ema selle avastas, siis ootas ees pragamine“ rääkis Ulvi põnevaid seiku sellest, kuidas loomaarmastus temani jõudis.
Oma esimese koera ostis Ulvi aga venna rahade eest. „Ta sai kutsekoolis oma esimese tasu, 30 rubla, ning selle eest ostsin tema teadmata naabertänavalt Bolonka kutsika. Raha andsin muidugi osade kaupa hiljem vennale tagasi,“ rääkis ta, „Ma olen kõigi oma koertega käinud koertekoolis, kus nad said oma esimesed kuulekuse õpetused. Tõsisem koerte koolitamine tuli aga siis, kui minu ellu tuli praegu 7-aastaseks saav Berni Alpi karjakoer Astoria. Koerte koolitamist olen õppinud iseseivalt käies koertekoolis oma lemmikutega ning lugedes raamatuid ja vaadates internetist videoid,“ ütles Ulvi.
Ulvit paelub koertega tegelemise juures vastandlikkus igapäevatööga. „Juriidika on keeruliste tihedate tekstidega ja väga mahukas ning tulemust näeb mõnikord alles aastate pärast, samuti ei tea tulemust kunagi ette. Koertega tegelemine on aga rahustav ning loom näitab sulle rõõmuga, mis on tingimusteta armastus. Koeraspordi puhul näed ka esimesi tulemusi kiiremini ja see on tunnetuslik tegevus, mida juristitöö ei ole,“ selgitas ta, „ Mõlema puhul on aga oluline kannatus, ükski saavutus ei pruugi tulla kohe ja kergelt.“
Ulvile on antud ka ilus soovitus eluks: „Ära tee kunagi teisel seda, mida ei soovi, et sulle tehakse ja ära käitu kunagi nii nagu sa ei taha, et sinuga käitutakse. Koer ei hammusta mind kunagi aga inimene küll,“ ütles ta.
Lisaks koeraspordile meeldib Ulvile ka aiandus ja vana mööbli restaureerimine, mis on samuti tema sõnul rahustavad tegevused. Samuti läheb talle alati hinge, kui mõni loom on sattunud õnnetusse olukorda, kui tal pole peremeest. „Varjupaikades ja erinevates hoiukodudes on palju loomi ning ma olen üritanud neid aidata, tehes rahalise annetuse, viises neile toitu või vajalikke asju. Minu tütar tegutseb ka oma elukohas Hispaanias vabatahtlikuna sealses varjupaigas ning me teeme koostööd koertele kodu leidmisel. Julgustan inimesi loomi aitama ja neile turvalist kodu pakkuma!“ kutsus Ulvi inimesi üles.
Septembri lõpus võõrustas psühhiaatriakliinik külalisi ning väisas konverentse
06.10.2023
Septembrikuu viimastel nädalate oli psühhiaatrikliiniku meeskond kahel välislähetustel ning võõrustas kohapeal ka olulisi külalisi.
Kogukonnateenuste ülesehitamise teemaline konverents Belgias
20. - 22. septembril osales Viljandi haigla psühhiaatriakliiniku meeskond kogukonna vaimse tervise teenuste ülesehitamise teemalisel konverentsil „6th Conference on Assertive Outreach (EAOF 2023)“. Konverentsil tutvustati erinevate riikide kogukonnateenuste ülesehitamise uuenduslikke näiteid, sh koostööd meditsiini-/psühhiaatriliste ja sotsiaalteenuste vahel. Konverentsi fookuses olid ka toetava kogukonnapõhise ravisekkumise mudelid ACT ja FACT. Selle raames tutvustati uuringuid ning kliinilist ja praktilist kogemust nende mudelite rakendamisel. Seda eesmärgiga omandada teadmisi ACT/FACT mudelitest ja neid rakendavate meeskondade tööst. Nimetatud mudeleid on planeeritud hakata kohandama esmakordselt Eesti oludele Viljandi haigla psühhiaatriakliiniku sundravi osakonnas pilootprojektina JA ImpleMENTAL projekti raames.
Kohapeal oli meie meeskonnal võimalus tutvuda ka Belgias, Antwerpenis vaimse tervise abi süsteemidega ja külastada äsja valminud ZNA Cadix haiglat, selle psühhiaatriaosakonda ning tutvuda kohaliku mobiilse meeskonna töökorraldusega.
Lisaks kohtuti ka professor Hanne Clauseniga, kes on Norras Lørenskog ülikooli professor ning kellega koostöös planeeritakse õppevisiiti Norrasse, tutvumaks eelpool mainitud ACT ja FACT mobiilsete meeskondade töökorraldusega kohapeal.
Konverentsil osalesid psühhiaatriakliiniku ravi toetavate teenuste juht Aneth Tuurmaa, psühhiaatriakliiniku õendusjuht Ilja Tretjakov, sundravi osakonna juhataja Ülle Kumm, psühholoog Margus Veem, õendusjuht Saima Hinno ja psühhiaater Piret Taal.
Konverentsi külastati projekti “Krooniliste vaimse tervise probleemidega patsientide hindamise ja käsitlussüsteemi väljaarendamine” raames, mida toetavad Norra toetuste 2014-2021 programm „Kohalik areng ja vaesuse vähendamine“, Sotsiaalministeerium ja SA Viljandi Haigla.
Fotol vasakult: ravi toetavate teenuste juht Aneth Tuurmaa, õendusjuht Saima Hinno, Lørenskog ülikooli professor Hanne Clausen, sundravi osakonna juhataja Ülle Kumm, psühhiaater Piret Taal, psühhiaatriakliiniku õendusjuht Ilja Tretjakov ja psühholoog Margus Veem.
Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) ja Norra toetuste programmi juhtkomisjoni külastus psühhiaatriakliinikusse
Sama projekti raames külastas 29. septembril psühhiaatriakliinikut Euroopa Majaduspiirkonna ja Norra toetuste programmi „Kohalik areng ja vaesuse vähendamine“ juhtkomisjon. Kohtumise eesmärk oli tutvuda projekti meeskonnaga. See sundravi osakonna projekt “Krooniliste vaimse tervise probleemidega patsientide hindamise ja käsitlussüsteemi väljaarendamine” on kestnud pea kolm aastat.
Külalisi oli Sotsiaalministeeriumist, Norra saatkonnast, Justiitsministeeriumist, Norra Rahvatervise Instituudist, Norra tervishoiu direktoraadist, Riigi Tugiteenuste Keskusest ja mujalt.
Kohapeal tutvustas meie meeskond Viljandi haiglat ja psühhiaatriakliinikut ning räägiti Norra projekti eesmärkidest, tegevustest ja saavutustest. Lisaks tutvustati külalistele ka uusimat vaimse tervise mobiilset teenust.
Kuna kohtumise aeg langes kokku Jämejala festivali viimase päevaga, siis oli kohtumise lõpetuseks võimalus meie külalistel osa saada ka Jämejala ajalooteemalisest ekskursioonist, sõites rongiga ümber kauni Jämejala vaimse tervise küla pargi.
Kohapeal esindasid projekti Viljandi haigla poolt sundravi osakonna juhataja Ülle Kumm, jurist Ulvi Vinter, koolitusjuht Signe Susi, õendusjuht Saima Hinno ja psühhiaatriakliiniku õendusjuht Ilja Tretjakov.
JA ImpleMENTAL aastakonverents Murcias
Euroopa ühistegevuse JA ImpleMENTAL Eesti tiim osales 25. - 27.septembril Hispaanias, Murcias ühistegevuse aastakonverentsil ja tutvustas Eestis projekti raames tehtut. JA ImpleMENTAL projekt keskendub kahe parima tavapraktika ülekandmisele ja pilootrakendamisele vaimse tervise valdkonnas. Üheks neist on "Vaimse tervise reform Belgias", mille raames arendatakse Eestis vaimse tervise mobiilset teenust. Teiseks on Austria parim tavapraktika enesetappude ennetamisel "SUPRA", mille raames töötatakse välja enesetappude ennetamise tegevuskava 2024. aasta lõpuks.
Kolmeliikmelise tiimi peale tehti kokku 3 suulist ettekannet, 2 posterettekannet, 2 sõnavõttu paneelis ning viid läbi üks töötuba.
Suurt huvi tekitas Viljandi haigla mobiilne vaimse tervise kabinet (vt tutvustavat videot SIIT). Samuti pälvisid huvi meie plaanid suitsiidiennetuse arendamisel, sh Papageno auhind vastutustundlikult suitsiiditeemat kajastanud ajakirjanikule, koolitused abiliinide töötajatele jpm.
Teiste riikide ettekannetest noppis meie meeskond üles Hispaania kogemused tervishoiu ja sotsiaalsektori koostööst vaimse tervise probleemidega inimeste toetamisel ning mitme riigi head kogemused psüühikahäirega inimeste kaasamisel stigmaga võitlemisse ja patsientide toetamisse. Oma plaane vaimse tervise arendamisel tutvustasid ka Maailma Terviseorganisatsioon (WHO), Euroopa Komisjon ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD).
Eestit esindasid Zrinka Laido ja Triinu Täht Sotsiaalministeeriumist ja ravi toetavate teenuste juht Aneth Tuurmaa Viljandi haigla psühhiaatriakliinikust.
Rohkem saab üritusest lugeda siit: News – JA ImpleMENTAL (ja-implemental.eu).
Fotol vasakult Sotsiaalministeeriumi vaimse tervise osakonnast Triinu Täht, Viljandi haigla psühhiaatriakliinikust Aneth Tuurmaa ja Sotsiaalministeeriumi vaimse tervise osakonnas Zrinka Laido.
Jämejala festivali kokkuvõte
04.10.2023
Eelmisel nädalal toimus Jämejala festival, mis oli suunatud kohaliku kogukonna ehk vaimse tervise külas elavate või viibivate patsientide ja klientide ning Viljandi haigla töötajate ühendamisele.
Festivalinädal möödus tavapärasest erineva rütmiga. Iga päev oli täis elevust ja põnevust ning pakkus nädalaks korraldajatele ka paraja koguse pinget. „Õnneks olime juba kevadel tellinud ilmataadilt terveks festivalinädalaks suvisemad ilmad, seega võib sel nädalal oodata rohkem vihma - selline oli meie kokkulepe,“ ütles naljatledes festivali peakorraldaja Liis Peedosk.
Jämejala festivali eesmärk on luua ühtsustunnet ning edendada koostööd kogukonnaliikmete vahel. Liis Peedoski sõnul on festival aga pigem sümbol kogukondliku ühistegevuse arendamiseks ja tugevdamiseks. "Kogukond on enamasti territoriaalselt määratletud inimeste kooslus, keda ühendavad näiteks ajalugu, sugulussidemed, ühistegevus, ühesugused väärtused ja eluviis. Jämejala vaimse tervise küla kogukonda, meie patsiente, kliente ja töötajaid, ühendab toimetamine ühisel territooriumil, aga ka üks väga oluline märksõna, nimelt vaimne tervis. Meie ühistegevuste, sealhulga festivali korraldamise eesmärk on toetada inimeste heaolu ning jätkusuutlikult arendada kogukonda,“ selgitas ta.
Jämejala festivali nädal juhatas aga sisse ka oktoobri kui vaimsele tervise pühendatud kuu. Selle aasta vaimse tervise kuul keskendutaksegi just vaimset heaolu toetavate kogukondade loomisele. Tänavuse vaimse tervise kuu pealkiri on "OLEN SULLE OLEMAS". „See kolmesõnaline lause on oluline võti, kuidas inimesed saavad omavahel ühineda ja koos kasvatada tugevat kogukonda,“ rääkis Peedosk.
Jämejala festival kestis 25. septembrist 29. septembrini. Nädal oli täis erinevaid üritusi, töötubasid, üllatusi ja toredaid ettevõtmisi, millest oli võimalik Viljandi haigla patsientidel, klientidel ja töötajatel ühiselt osa võtta.
Esmaspäeval, 25. septembril toimus lipuparaad ja orienteerumismäng. Lipuparaadile kogunes ligi 70 osakondade esindajat, kes hoidsid oma osakonna lippu kõrgel ning võtsid vastu pidulikud avakõned. Paraadiga avasime sündmusterohke nädala. Orienteerumismäng kutsus kokku ligi 30 matkaselli, kes otsisid kaardilt Jämejala territooriumile peidetud lahendustähti. Meeskonnad pidid lahendustähe kätte saamiseks enne läbi viima ülesanded.
Teisipäeval, 26. septembril mängiti Jämejala mängu ning vaadati kinoõhtul filmi. Jämejala mäng oli ETV telesaatemängu "Eesti mängu" põhjal koostatud mälumäng. Mängunuppudeks olid eelnevalt meisterdatud hiigelsuuruses maskotid, kes esindasid mängulaual osakonda. Mälumängus osalesid 6 osakonda ning ligi 50 pealtvaatajat oli kogunenud toetama ja mängijatele kaasa elama.
Kinoõhtuks kogunes kultuurimajja ligi 100 filmisõpra, kes said enne saali sisenemist luugist konkursi võitja kujundusega kinopileti ning ühiselt vaadata ära suvise eesti filmi "Suvitajad". Patsientide ja klientide tagasiside põhjal oli see nagu päris kino!
Kolmapäeval, 27. septembril toimus võileivatordi konkurss. Kokakunstipäeva eel said etteregistreerunud meeskonnad valmis kokata võileivatordid ning enne võistlust saatsid nad need žüriile hindamiseks. Žüriil oli tarvis maitsta 15 võileivatorti ning teha rasked otsused, kes tänavu rändkarikad endale saavad. Torte hinnati eraldi töötajate ja patsientide/klientide kategoorias. Pärast autasustamist toimus piknik, kus osales ligi 70 külastajat.
Neljapäeval, 28. septembril toimusid liikumispäeva võistlused ja kõndimisvõistlus. Päeva esimeses osas oli võimalik panna ennast ja oma meeskonda proovile mitmes põnevas võistlusmängus. Võistlusmängule tulid end proovile panema ligi 40 osavõtjat, kellest 10 võistlejat saavutasid auhinnalised kohad. Kõndimisvõistlusega alustati aga uut traditsioon, kus selgitati välja 2 km (ehk kolme Jämejala pargi ringi) kiiremad kõndijad. Esimesel Jämejala pargi kõndimisvõistlusel osales 34 julget sportlast, selhulgas ka ratastooliga raja läbijad. Spordisündmusel jagati välja 11 Jämejala festivali kujundusega medalit. Järgmisel aastal ootavad korraldajad rajale veel julgeid tervisespordi harrastajaid!
Reedel, 29. septembri hommikul alustati rongiga lõbusõitu Jämejala pargis, kaasas oli ka giid. Rongisõitjad said endale ka magusa üllatuse. Enne lõunat kutsuti kokku korraldustiim tänumedaleid vastu võtma. Tähistati ühiselt eduka nädala möödumist.
Peale lõunat sätiti end osakondades stiilselt riidesse ning seati sammud kultuurimajja tantsuõhtule. Lõpukõnede voorus said julgemad kogukonnaliikmed vaba mikrofoni raames oma festivali emotsioone jagada. Pikemat aega saladuses olnud musikaalne kollektiiv Jämpsi Piigad tulid karmoška hääle saatel lavale kahe lauluga publikut üllatama. Õhtu lõpetas Ivo Linna trio oma läbi aegade parimate lugudega. Ivo Linna kontsert oli festivalinädala kirss tordil - tantsuõhtu oli justkui lõimumisprogramm, kus ei olnud vahet, kas oled patsient, klient või töötaja - kõik sai tantsule kutsutud!
Kultuurimaja saali pidulikule lõpetamisele kogunes üle 100 inimese, purustades kindlasti varasemad kultuurimaja külastatavuse rekordid!
Kogu nädala jooksul oli võimalik külastada töötajatel taaselustatud kohvikut, kus omad töötajad hoolitsesid igapäevase menüü eest ja jagati ära ka baaridaami rollid. Kohvik võeti kogukonnas soojalt vastu ning mõni päev läks nii, et menüüs olevad toidud said juba esimeste minutitega lettidelt otsa!
Täname festivali toetajaid:
SA Viljandi haigla
MTÜ Loome Sillad
Viljandi haigla spordiklubi
Nordic Milk OÜ (Tere)
Leibur AS
Salvest AS
Maag Grupp (Rannarootsi Lihatööstus)
A.Le Coq
Kuma AS
Selver AS
Viljandimaa Spordiliit
Vaktsineerimine Covid-19 vastu oktoobris
01.10.2023
SAAME TUTTAVAKS MEIE TÖÖTAJATEGA: kirurgiakliiniku õde Karina Toming
29.09.2023
Täna tutvustab meile oma hobi Viljandi haigla kirurgiakliiniku õde Karina Toming. Karina on olnud umbes 15 aastat suur spordisõber ning tegeleb tänaseks pühendumisega murdmaasuusatamise ja triatloniga.
Huvi spordi vastu tekkis Karinal juba lapsena. „Lapsena veetsin kõik koolivaheajad Otepääl, mis on tuntud meelispaik sportlastele treenimiseks. Olles talvelaps, siis on talv mulle alati südamelähedane olnud. Mäletan hästi, kui televiisori vahendusel sai just talialadele kaasa elatud. Sel ajal tekkis mõte, et tahaks sarnaselt sõita nagu nt endine tippsuusataja Šmigun-Vähi. Kuni põhikoolini mängisin ma aga võrkpalli, kuid juba sel ajal oli mu suur unistus minna suusatrenni ja jätkata võistlemist individuaalselt. Põhikoolis see võimalus tekkiski. 2019. aastal nägin aga Otepääl esimest korda triatloni ning sealt jäi mulle ka see pisik külge,“ rääkis Karina.
Sport on Karina jaoks osa tema elustiilist, mis ergutab nii keha kui vaimu. „Mulle meeldib erinavate spordialade mitmekülgsus, mis ei tekita kunagi rutiini ning pakub erinevaid valikuvõimalusi. Edasipürgimine ja järjepidevus viivad enesearenguni ja heade tulemusteni ning see omakorda annab motivatsiooni edaspidiseks. Treenimine ja võistlemine pakub aga ka tohutult emotsioone ja elamusi ning paneb proovile kohanemisvõime ja loob ka ilusaid mälestusi,“ selgitas ta.
Karinale on antud eluks järgnev soovitus: Tee seda, mida hing ihaldab, ükskõik, mida teised arvavad!. „Olen iseloomult seiklushimuline ning kange kuju, kui miski pöörane või äge idee mõttes mõlgub, pingutan kuni eesmärgini, kellegi teise arvamus mind üldjuhul ei takista,“ ütles Karina.
Algas kogu nädala kestev Jämejala festival
25.09.2023
Täna, 25. septembril sai alguse terve nädala vältav Jämejala festival. Sündmus on suunatud kohaliku kogukonna ehk vaimse tervise külas elavate või viibivate patsientide ja klientide ning töötajate ühendamisele.
Festival avati ühise lipuparaadiga Jämejala pargis. Nimelt tehti paraadkõnd osakondade poolt ettevalmistatud lippudega ning peeti avakõned. Esimene festivali päev toob veel võistkondliku orienteerumismängu.
Nädala jooksul toimuvad aga mitmesugused erinevad tegevused ja sündmused. Näiteks Eesti mängu telesaatest inspireeritud mälumäng Jämejala mäng, kinoõhtu, võileivatordi konkurss, liikumispäeva võistlused ja kõndimisvõistlus Jämejala pargis, rongisõit ning stiilne tantsuõhtu koos peaesineja Ivo Linnaga. Lisaks on Jämejala kultuurimaja 2. korrusel avatud näitus „Trükitud sündmused: Jämejala mälu“ ning avatud on ka Elise kohvik.
Jämejala festival on taaselustatud kohalik traditsioon, mis on suunatud kohaliku kogukonna ühendamisele. Festivali eesmärk on luua ühtsustunnet ning edendada koostööd kogukonnaliikmete vahel. Jämejala festival on oluline sündmus meie patsientidele, kes viibivad pikka aega haiglaravil erinevate psüühikahäirete tõttu. Festivali tegevused soodustavad kogukonnasisest sotsiaalset suhtlemist, aitavad leevendada üksildust ning pakuvad inimestele isetegemise rõõmu ja kuulumistunnet.
SAAME TUTTAVAKS MEIE TÖÖTAJATEGA: ambulatoorse taastusravi osakonna koordinaator Siret Tamm
22.09.2023
Täna räägib meile oma hobist ambulatoorse taastusravi osakonna koordinaator Siret Tamm. Siret on koos oma perega juba 12 aastat Muhuklubi liige.
Muhuklubi on klubi, mis ühendab masina ZAZ 965 ehk maanteemuhkude omanikke ja fänne. Koos korraldatakse mitmeid toredaid sündmuseid nagu näiteks kevadralli, suvepäevad ja hooaja lõpetamine Haapsalu Nostalgiapäevadel.
Sireti huvi muhkude vastu tekkis tänu autole, mille vanaisa talle pärandas. „2011. aastal sai see 1964. aasta auto korda tehtud. Me ei rõhunud originaali taastamise peale, sest ma tahtsin lihtsalt väikest punast autot. Hiljem lisandus sellele ka mulgi muster. Kui auto oli korras, siis otsustasime ka klubiga liituda, et põnevatest sündmustest osa saada. Muhuklubi on justkui üks sõpruskond. Ei ole vahet, kust oled pärit või mis ametit pead. Käiakse ka perekondlikult läbi ning üritustel on kaasas lapsed või lapselapsed,“ rääkis Siret, miks teda Muhuklubis osalemine paelub.
Tema sõnul on muhk tõeline pereauto ning klubi tegemised head perega koos olemise võimalused. „Näiteks suvepäevad on hea võimalus perega koos mööda Eestit kruiisida ja uusi põnevaid paiku avastada. Suvepäevade lahutamatuks osaks on autoorienteerumine, mis on lõbus kaardi järgi kulgemine ja kontrollpunktide leidmine või ülesannete lahendamine. Autoorienteerumise võitja korraldab traditsiooniliselt järgmised suvepäevad. Tuleval aastal kuulub korraldamise au meie perele ning seetõttu vurab järgmise aasta juuli algul Viljandimaa teedel veidi rohkem muhkusid,“ ütles Siret.
Ta lisas ka, et oma muhuga sõidavad nad ringi päris palju. Seda nii vanasõidukite ringreisidel ja näitustel aga ka lihtsalt perekondlikel lõbusõitudel. „Terve meie pere mahub ilusti auto peale ning kohvrid ja muu vajalik katusele. Muhk on uskumatult töökindel auto ja kohe kindlasti on see ka hea tuju auto, mis igal vastutulijal naeratuse näole toob,“ ütles ta.
Siret jagas ka parimat nõuannet, mis talle elus on antud: „Küllap see, et ühtki suppi ei sööda nii kuumalt kui see keedetakse. Vahel on väga kasulik see eht-eestlaslik aeglus. Igas situatsioonis ei pea kohe leegina lahvatama, vaid enne ikka mõned korrad sisse-välja hingata ja kainelt mõelda.“
Viljandi haigla esindus külastas Hiiumaa haiglat
19.09.2023
Täna, 19. septembril külastasid Viljandi haigla juhatuse esimees Priit Tampere, naistekliiniku juht Diana Vanaveski, diagnostikakliiniku juht Andrus Aavik ja mobiilsete teenuste koordinaator Kristel Sirelpuu Hiiumaa haiglat.
Külaskäigul räägiti erinevatest mobiilsetest teenustest ning võimalikust koostööst. Samuti vaadati renoveerimisjärgus haiglaruume. Nimelt on Hiiumaa haiglas käimas suured rekonstrueerimistööd ning meie inimestel oli võimalus näha, mis on juba valmis ning milliseid võimalused teenuste pakkumisega jätkamiseks ehitusperioodiks loodud on.
Paikkondlikku ravijuhtimise teenuse mõju testiv uuring jõuab kogukonnani
18.09.2023
Kolmes Eesti maakonnas, sealhulgas Viljandimaal, on alanud kahe aasta pikkune kroonilise haigusega inimestele suunatud paikkondlikku, tervishoiu- ja sotsiaalvaldkonna koostöös toimivat ravijuhtimise teenust ehk PAIK teenust testiv kliiniline uuring. Kui seni on uuringus osalema kutsutud vaid haiglasse sattunud viljandlasi, siis uuringu teises faasis saadab Viljandi haigla välja kutsed sihtrühma kuuluvatele inimestele koju.
PAIK teenus on mõeldud keskmisest kõrgema tervishoiu- ja sotsiaalteenuste vajadusega inimeste jaoks. See tähendab, et sihtrühmaks on kroonilise haigusega inimesed, kes vajavad ka sotsiaalset tuge, et elu kodus oleks pikem ja kvaliteetsem. Teenuse osutamise põhiroll on õe või sotsiaaltöötaja haridusega tervisejuhil, kes koostöös patsiendi enda, perearsti ja vajadusel ka teiste spetsialistidega koostab patsiendile personaalse terviseplaani ning kaardistab tema tervise- ja sotsiaalse toe vajadused. Vajadusel aitab ta teenuseid koordineerida ja jälgib tervise halvenemist ning teeb tihedat koostööd patsiendi pereõe ja perearstiga.
PAIK uuringu põhiuurija ja Viljandi haigla ravijuhi dr Mart Kulli sõnul on läbiviidava kliinilise uuringu eemärk selgitada välja sellise teenuse pikemaajaline mõju ning ka teostatavus erinevates maakondlikes kontekstides. „Uuringu lõppedes loodame teada saada, milline mõju on sellisel tervishoiu ja sotsiaalteenuse koostööl patsientide tervisele, elukvaliteedile ja teenustega rahulolule,” selgitas dr Kull, “Uuringu sihtrühma kuuluvatele inimestele saadame individuaalse kutse sellesse terviseteenuse uuringusse panustamiseks. Uuringus osalemine on täielikult vabatahtlik.”
Uuringu sihtrühma kuuluvad inimesed, kes on vähemalt 45-aastased ja kellel on diagnoositud mõni krooniline haigus, mis tõstab haiglasse ravile sattumise riski ja kaasuvalt esinevad sotsiaalsed tervisetegureid.
Esimesed patsiendid Viljandi haigla poolt juhitavas uuringus alustasid käesoleva aasta 7. juulil ning tänaseks osaleb uuringus patsiente juba kolmest maakonnast (Viljandi, Valga ja Saare). “Patsientide esmase tagasiside järgi oli mõnel alguses hirm nii teenuse sisu kui ka uuringus osalemise ees, kuid uuringumeeskonnaga suheldes asendus see hirm kiiresti sooviga teenust saada ning uuringus osalusega, et anda panus uute teadmiste loomisesse Eesti tervishoius. Seetõttu julgustame kutse saanud inimesi meiega kindlasti ühendust võtma kontaktidel, mille leiab kutselt. Saame vastata teie küsimustele ning uuringu ja teenuse kohta täpsemalt selgitusi jagada. Uuringu visiidid leiavad aset üldjuhul haiglas, kuid vajadusel saab tervisejuht tulla ka teile koju,” selgitas projekti kliinilise meeskonna juht Kadri Oras.
Viljandi perearsti dr Margit Kivaste sõnul on PAIK projekt abiks nii kroonilisele haigele endale, kui ka meditsiinisüsteemile. “Küllaltki tihti on kroonilisel haigel mitmeid kaebusi, mida ta ise ei oska sõnastada ega ka lahendusi otsida. Krooniline haige tarvitab sageli ka palju ravimeid, mille võtmine jääb, kas pooleli mõne kaebuse lisandudes või võetakse kogemata liiga palju. Tihti käivad nad mitme arsti juures ning inimene ise jääb selle suure infotulva ees nõutuks. Suurte nimistute tõttu ei suuda ka perearst igat kroonilist haiget hallata sellisel määral, kui seda sooviksime ja peaksime. Siin tulebki appi PAIK projekt, mis aitab inimese ja meditsiinisüsteemi kokku viia ja selles orienteeruda. Arvan, et kasu saavad sellest kõik osapooled,” ütles ta.
Uuringul on kaks gruppi
Kõik uuringus osalevad inimesed jagunevad juhuslikkuse printsiibil kahte võrdse suurusega gruppi: sekkumis- ja kontrollgruppi.
Sekkumisgruppi kuuluvad patsiendid hakkavad saama integreeritud teenuseid. See tähendab, et nad koostavad koos tervisejuhiga oma isikliku terviseplaani, kus hinnatakse nende sotsiaalseid ja tervisevajadusi, tervisega seotud eesmärke ning antakse nõu tervisekäitumise osas. Samuti õpetatakse neid ja nende lähedasi varakult kroonilise haiguse ägenemist ära tundma ja tagatakse 24h ligipääs tervisenõuannetele.
Kontrollgruppi sattuvad patsiendid saavad nii tervisehoiu kui sotsiaalteenuseid tavapärastel põhimõtetel. See tähendab, et ei aidata koostada personaalset terviseplaani, ega kasutata sotsiaal- ja terviseteenuse ühendamist.
See, kumba gruppi uuringus osaleja satub, selgub juhusliku valiku alusel. Selleks on koostöös Tartu Ülikooli kliiniliste uuringute keskusega kasutusele võetud spetsiaalne arvutiprogramm RedCap, mis tagab valiku sõltumatuse ja õige suurusega grupid. Uuringu õnnestumiseks on aga sama oluline roll mõlema grupi patsientidel. Ka kontrollgruppi sattuvad patsiendid käivad uuringu vältel kolm korda oma terviseseisundi hindamistel ning täidavad samu küsimustikke, mis võimaldab hinnata, kas PAIK teenusel on olulist mõju meie kõigi tervisetulemile.
PAIK teenuse kliiniline mõju-uuring on Tervisekassa, Viljandi, Saare ja Valga maakondade ühisprojekt, mille eesmärk on selgitada sarnaste teenuste mõju mitme üheaegse kroonilise haigusega patsiendi tervisele, elukvaliteedile ja teenustega rahulolule ja teenuse rakendatavus erinevates piirkondades ja tervishoiusüsteemi kontekstides.
PAIK teenusest saab rohkem lugeda siit: https://paik.vmh.ee/
Foto (Maarja Evert/SA Viljandi Haigla): PAIK teenuse osutamise põhiroll on õe või sotsiaaltöötaja haridusega tervisejuhil. Fotol vasakult tervisejuht Maarja-Enid Pärna, PAIK projekti kliinilise meeskonna juht Kadri Oras ning tervisejuhid Eneli Tulp, Elvi Link, Merit Tekko ja Anu Välis.
SAAME TUTTAVAKS MEIE TÖÖTAJATEGA: sundravi osakonna tegevusjuhendaja Ingrid Lembavere
15.09.2023
Täna tutvume Viljandi haigla psühhiaatriakliiniku sundravi osakonna tegevusjuhendaja Ingrid Lembaverega. Ingridile meeldib töövälisel ajal veeta aega jõusaalis treenides.
„Huvi jõusaalis käimise vastu tekkis mul juba põhikoolis, kaheksandas klassis. Käisin seal koos sõbrannaga peale kooli, nädalas 2-3 korda kuni põhikooli lõpuni. Siis tuli sisse väike paus, aga 24-aastasena, kui Soomes töötasin, otsustasin taas, et võtan end kätte ja ostsin kuukaardi treeningsaali, kus olid ka juhendajad. Ka see lõppes mõne aja möödudes, kuid selle aasta alguses, olles 34-aastane, tuli tõsisem soov muuta enda eluviise. Alates märtsikuust olengi tervislikult toitunud ja järjepidevalt jõusaalis käinud,“ kirjeldas Ingrid huvi tekkimist treenimise ja tervislike eluviiside vastu.
Tõuke elustiili muutmiseks andis aga nüüd Ingridile sugulane. „Nägin internetis, et ta oli end väga heasse vormi saanud ja sealt tekkis ka endal tahtmine muutuda. Otsustasin aga, et ma vajan sellel teekonnal utsitamist ja seetõttu valisin eratreeneri, kellega treenime korra nädalas. Ülejäänud ajast käin õhtuti jalutamas ja toitun toitumiskava järgi, mille treener mulle koostas,“ selgitas ta, lisades, et on jõusaalis treenimise näol leidnud toimiva ja sobiva treeningu. „Ma tunnen, et see sobib mulle. Tulemused on näha kiirelt ja võhm kasvab. Asjad, mis ennem tundusid rasked tunduvad nüüd kergemad, näiteks 20 kilose lapse kolmandale korrusele viimine.“
Ingridi sõnul paelubki teda jõusaalis treenimise juures see, et see hoiab füüsilist tervist korras ja mõjub ka vaimselt hästi. „Ma lausa säran ja seda öeldakse mulle tihti!“
Ingrid on treenimisega siiani kaotanud juba 11 kg ning jätkab motiveeritult. „Inimesed mõtlevad tihti, et võiks hakata trenni tegema, aga lükkavad seda edasi. Raske on alustada, aga kui oled juba alustanud ja näed tulemusi, siis kasvab ka motivatsioon!“ julgustas Ingrid ka teisi tervisliku elustiili kasuks valima.
Parim soovitus eluks, mis kunagi antud on, on järgmine: Tee seda, mis sulle endale meeldib ja ära kuula teisi. Asju tuleb teha südamega!
Eesti haiglad tähistavad ülemaailmset Patsiendiohutuse päeva
15.09.2023
Ülemaailmne Patsiendiohutuse päeva tähistamine sai alguse 2019.aastal. Päeva eesmärk on rahvusvaheliselt tõsta nii poliitikute, tervishoiujuhtide ja -töötajate kui üleüldiselt ühiskonna teadlikkust patsiendiohutusest.
2023.aasta patsiendiohutuse päeva teemaks on „Patsientide kaasamine patsiendiohutuse nimel“. Eesmärgiks on võimestada patsiente kaasates neid patsiendiohutuse tagamisse. Selleks, et patsiendiohutuse taset tõsta, on vajalik kõikide – poliitikute, tervishoiujuhtide, aga ka ühiskonna terviklikult ja patsiendiorganisatsioonide – panust. Tõstes patsientide teadlikkust patsiendiohutusest, oskavad nad paremini oma ravi osas kaasa rääkida ja nii aidata vähendada välditavat kahju tervishoius. Maailma Tervisorganisatsioon kutsub üles erinevaid otsustajaid ja töörühmasid veelgi enam kaasama patsiente erinevate seaduste, juhendite, strateegiate jms väljatöötamisel.
Paljudes Eesti haiglates on patsientide häälekandjaks patsientide nõukojad. Nende liikmetel on oma lugu ja kokkupuude haiglaga, kas iseenda või lähedasega seoses ning nad annavad haiglatele head nõu inimesekesksema ja ohutuma teenuse osutamisel.
Haiglad on üheskoos loonud Facebooki ürituse „Patsiendiohutuse päev“, kuhu kutsume kuni esmaspäevani oma lugusid jagama ning haiglate tegevust patsiendiohutuse tagamisel jälgima.
Reedel, 15.09 kell 17.00 algab Pärnu Haigla Facebook-i lehel virtuaalne vestlusring, kus osalevad haiglate patsientide nõukodade esindajad. Kõik on oodatud kuulama ja vaatama! Patsiendiohutuse päeva ühisest tähistamisest võtavad osa Ida-Tallinna Keskhaigla, Ida-Viru Keskhaigla, Lääne-Tallinna Keskhaigla, Narva Haigla, Narva Medicum, Põhja-Eesti Regionaalhaigla, Pärnu Haigla, Tartu Ülikooli Kliinikum ja Viljandi Haigla.
Koos tegutsedes suudame patsiendiohutust suurendada ja tervishoiuteenuseid parandada!
Tervikumi ehitusel näeb pilte valmis hoonest
12.09.2023
Täna, 11. septembril paigaldas Viljandi haigla Tervikumi ehitusplatsi piiretele vaated sellest, milline hakkab välja nägema maakonna haigla ja tervisekeskuse hoone.
Vaated on paigaldatud nelja külge ning igal küljel on pildid sellest, milline haigla näeb välja just sealt poolt vaadates.
Koostööteenuste juhi Krista Valdvee sõnul on vaadete loomise eesmärk sulanduda linnapilti. „Maakonna haiglast ja tervisekeskusest saab peagi oluline osa Viljandi linna ja ka maakonna inimeste igapäevases elus. Seda nii teenustega kui maamärgina liikumistrajektooris. Soovime fotode ning QR-koodis avaneva videoga tuua Tervikum juba kõigi teadvusesse, et avamisel oleks ta juba tuttavlik ning kõigile teada, millisest uksest tulla perearstile ja millisest taastusravile.“
Tervikum kerkib Viljandi kesklinna 2025. aasta juuniks. 23 000 m² suuruses hoones on koos perearstiteenus, erinevate uuringute võimalus, eriarstid ja erakorraline meditsiin ning taastusravi. Uued töötingimused saab kokku ligi 500 inimest.
Projekti kogumaksumus on 104 miljonit eurot koos käibemaksuga. Hoone on projekteerinud arhitektid DAGOpen OÜ, PLANHO consultores S.L.P, BAKPAK Architects S.L.P, sisearhitekt Pink OÜ ning ehitavad Rand ja Tuulberg AS ja Ehitustrust AS. Omanikujärelevalvet teostab inseneribüroo Telora OÜ. Viljandi maakonna haigla ja tervisekeskuse ehitust toetatakse Euroopa Liidu Eesti taaste- ja vastupidavuskavast.
Juhime tähelepanu ka asjaolule, et pildid on arhitektide kavandid, millel on rõhutatult kujundatud just uut Viljandi maakonna haigla ja tervisekeskuse hoonet. Seetõttu pole kõrval asuvad hooned ja kujutised detailselt kujundatud ning ei peegelda tegelikkust.
SAAME TUTTAVAKS MEIE TÖÖTAJATEGA: autojuht-tehnik Marek Nõmm
08.09.2023
Sel korral räägib meile oma hobist Viljandi haigla haldusteenistuses autojuht – tehnikuna töötav Marek Nõmm. Marek ehitas 2021. aasta sügisel oma perele tavalisest kaubikust matkabussi, millega ringi reisida. Peamiseks sihtkohaks on Mareki perel Hispaania, kuhu viis matkabuss neid esimest korda kohale eelmise aasta juunis. Bussi kasutab Mareki pere aga ringi reisimiseks igal vabal hetkel nii palju kui võimalik.
„Mulle väga meeldib reisida, aga lemmiksihtkoht on ikkagi Hispaania, nimelt Estepona linn. Side Hispaaniaga on mul tegelikult juba aastaid, sest rattasport viis mind korduvalt sinna laagritesse. Esialgu reisisime sinna lennukiga, siis mitmeid aastaid autoga ning nüüd tekkis mõte, et miks mitte luua selline buss, kus oleks kõik vajalik olemas ja siis sellega minna,“ rääkis Marek, miks otsustas matkabussi ehitada.
Kaubikust tegi ta sellise bussi oma kätega. „Võtsin ka hinnapakkumisi, aga need olid metsikud, seetõttu tegin ise. Maksma läks see mulle umbes 200 eurot ja poest ostsin vaid laelauad. Muus osas kasutasin ära palju vanu teatri dekoratsioone,“ kirjeldas Marek, „Teha oli seda lihtne, sest tänu sellele, et oleme palju ka autoga reisinud teadsin täpselt, mida bussis vaja läheb. Nii on olemas seal nii vesi kui elekter ning muu tarvilik, kuid midagi ülearu ei ole.“
Marek julgustab ka teisi inimesi oma tehtud autoga reisima. „Miks maksta üüratuid summasid, kui saab ka odavamalt? Meie pere jaoks ongi just see mitme päevane reis ägedamgi kui võib olla sihtkoht ise. Sa näed palju rohkem ja ka seda, kuidas kliima vahetub,“ põhjendas Marek, miks bussiga reisimine teda paelub.
Ta lisas, et käivad perega Hispaanias aastas kindlasti korra bussiga. Estepona asub Viljandist umbes 4200 kilomeetri kaugusel ning sõit sinna kestab Mareki sõnul umbes viis päeva, kui sõita ainult päeval.
Marek jagas ka parimat nõuannet, mis talle elus antud on: „Asjad on lihtsalt asjad, ära hoia neist kinni. Hoia kinni kogemusest ja ajast.“
Viljandi haigla psühholoogi Margus Veemi tunnustati panuse eest vägivallaennetusse Eestis
07.09.2023
President Alar Karis ning justiitsminister Kalle Laanet tunnustasid inimesi, kes on andnud märkimisväärse panuse vägivallaennetusse Eestis. Tunnustuse pälvis ka Viljandi haigla psühholoog Margus Veem.
Margus Veem on psühholoog, kes on pühendunud seksuaalkurjategijate ravile, olles ainus selle eriala spetsialist Eestis. Ta pälvis tunnustuse selle eest, et on juhtinud tähelepanu asjaolule, et seksuaalkurjategijate vangistuse ajaks tuleb kaaluda sundravi võimalusi ja julgenud avaldada oma seisukohti ka meedias. Oma sihipärase tegevusega on Margus Veem märkimisväärselt panustanud vägivallaennetusse Eestis.
Margus Veemi sõnul oli tema jaoks kõne tunnustuse saamisest suur uudis. „Innustav on teada, et minu panust märgatakse ja peetakse oluliseks toetada inimesi, kes on ühiskonnanorme rikkunud ja seetõttu hädas. Olen veendunud, et inimesed on väärtuslikud, seda eranditult ja tingimusteta. Kõigil aga ei tule ühiskonnas hakkamasaamine päris nii hästi välja nagu nad ise ja ka teised soovivad. Suunamine, toetus ja aktsepteerimine aitab paljudel elada elu nii, et ise rahul olla ja ka teisi toetada, veel vähem kahjustada. Sellel eesmärgi nimel olen ma valmis pingutama ja loodetavasti nügima ka süsteemi laiemalt sinna suunas, et märkamist ja abivõimalusi oleks rohkem," ütles ta.
Vägivallaennetuse auhindade väljaandmise eesmärk on tõsta esile inimesi, kes on eriliselt silma paistnud võitluses lähisuhtevägivalla, laste ja naiste vastaste kuritegude ning inimkaubanduse vastu, tegelenud vägivallaennetuse ja ohvrite abistamisega ühiskonnas laiemalt.
Sel aastal esitati vägivallaennetuse auhinnale kokku 17 kandidaati, kelle seast tõstis ennetusnõukogu esile 8 laureaati. Vägivallaennetuse auhinda annab välja justiitsministeerium koos presidendi kantseleiga. Sel aastal anti tunnustusi välja seitsmendat korda.
Viljandi haigla pakub nüüd optometristi teenust
06.09.2023
Viljandi haigla on avanud uue teenuse. Nimelt alustab neljapäeval, 7. septembril vastuvõttudega optometrist Ave Viires.
Foto (SA Viljandi Haigla): optometrist Ave Viires
Viljandi haigla ambulatoorse ravi kliiniku juhi dr Kadri Kõivumäe sõnul on optometristi teenuse avamise eemärk eristada silmateenuse juures silmahaiguste diagnoosimise ning nägemise ja prillide määramisega seotud teemad. „Optometristi teenuse loomine võimaldab eriarstil keskenduda vastuvõtu ajal spetsiifilisemalt silmahaigustele. Optometrist ja silmaarstid hakkavad silmateenuse pakkumisel töötama meeskonnana, et patsient saaks parima võimaliku teenuse,“ selgitas ta.
Ave Viires on Viljandimaalt pärit ning optika valdkonnas töötanud kokku üle kaheksa aasta. „Siiani olen töötanud optometristina Tallinnas, kuid mul on suur rõõm seda teenust nüüd ka oma kodukandi inimestele pakkuda,“ ütles ta.
Viirese põhiülesanne on nägemisega seotud murede esmane lahendamine. „Vastuvõtul pakun patsientidele silmanägemise kontrollimise teenust. Vaatan, kuidas kaks silma koos tööd teevad, kuidas neid tasakaalustada ja leida võimalikult parim lahendus, et inimene saaks hästi näha ja tal oleks mugav vaadata. See hõlmabki nägemisfunktsiooni uurimist ja korrigeerimist, prillide määramist ning sobivuse kontrollimist, samuti nägemisteravuse kontollimist, silmade optilise keskkonna, silmarõhu ja sarvkesta kumeruste mõõtmist,“ kirjeldas ta lisades, et ta hindab ka seda, kas mure vajab silmaarsti vastuvõttu.
Optometristi vastuvõtule on oodatud ka kooli minevad lapsed koolieelseks silmade kontrollimiseks.
Ave Viirese tasulised vastuvõtud hakkavad olema igal neljapäeval ja reedel. Vastuvõtu hind on 35 eurot. Vastuvõtule saab end registreerida helistades Viljandi haigla registratuuri telefonil 434 3001 või digiregistratuuri kaudu veebilehel www.digiregistratuur.ee.
Viljandi haiglas saab patsiente ja kliente külastada külastamisajal
04.09.2023
Viljandi haiglas on alates 20. aprillist ravil viibivate patsientide ja klientide külastamine taas lubatud. Selleks aga, et see mööduks kõigile mugavalt, tuletab Viljandi haigla meelde, millised on külastamise reeglid.
Külastamine on lubatud vastava osakonna külastusajal
Eelkõige on patsientide ja klientide külastamise juures oluline pidada kinni vastava osakonna külastusaegadest. Külastusajad algavad üldjuhul peale lõunat, sest hommikul toimuvad patsientide plaanilised uuringud, manustatakse ravimeid ning tehakse sidumisi või muid vajalikke protseduure. Seetõttu võib külastusajaväliselt lähedase vaatama tulemine segada haigla personali tööd ning häirida ka teiste patsientide ja klientide privaatsust. Ka haigla osakondade teenused ning patsiendid ja kliendid on väga erinevad. Seetõttu palume tutvuda osakonna reeglitega ning neid arvestada.
Haigla suures majas asuvate sisehaiguste, kirurgia, statsionaarse taastusravi, iseseiseva statsionaarse õendusabi ja günekoloogia osakonna külastusaeg on esmaspäevast reedeni kell 15-18 ning laupäeval ja pühapäeval kell 12-16.
Psühhiaatriakliiniku külastusaeg on reeglina esmaspäevast reedeni kell 16-19, laupäeval ja pühapäeval kell 10-16. Vajalik on aga etteregistreerimine:
- Akuutpsühhiaatria osakond (Pargi tee 14, I korrus), õeposti tel 435 4260
- Üldpsühhiaatria osakond (Pargi tee 16, I korrus, B-korpus), õeposti tel 435 2163
- Laste- ja noorukitepsühhiaatria osakond (Pargi tee 8, I korrus), õeposti tel 435 2183
- Tuberkuloosiravi osakond (Pargi tee 14, II korrus), õeposti tel 435 4257
- Sundravi osakond (Pargi tee 22), I korruse õeposti tel 435 4244, II korruse õeposti tel 435 4241, Pargi tee 16, I korrus, A-korpus, õeposti tel 435 4267
Hoolekandekeskuse külastusaeg on iga päev kell 13-15, vajalik on etteregistreerimine. Registreeruda saab helistades esmaspäevast reedeni kell 8-15 perenaise telefonil 5336 4847 või kirjutades e-posti aadressile pille dot anijarv at vmh dot ee.
Teised reeglid patsientide ja klientide külastamisel
Viljandi haiglas on lubatud korraga üks, maksimaalselt kaks inimest ühe patsiendi juurde. Vajadusel on võimalik teha erikokkuleppeid raviarstiga.
Külastajal ei tohi olla viirushaiguse tunnuseid. Külastusele tulles on kohustuslik kanda kirurgilist maski ning desinfitseerida käed nii haiglasse, osakonda kui palatisse sisenemisel ning palatist väljumisel.
Lähedast külastama tulles palume jätta üleriided rõivistusse.
Pakke saab patsientidele ja klientidele tuua Jämejala pargis osakondadesse ning peahoone infolauda E-R 8-19, L-P 12-16. Samuti ööpäevaringselt peahoone pakiautomaati.
SAAME TUTTAVAKS MEIE TÖÖTAJATEGA: SA Viljandi Haigla juhatuse esimees Priit Tampere
01.09.2023
Täna räägib meile oma hobist SA Viljandi Haigla juhatuse esimees Priit Tampere. Priit on juba umbes 25 aastat tegelenud järjepidevalt sportliku avamerepurjetamisega.
„Meri on olnud alati osa minu elust, sest lapsepõlve olen veetnud Lääne-Saaremaal ja vanaisa oli mul kalur. Seetõttu on mul juba lapsest saati olnud armastus mere vastu ning purjetamist proovisin juba ka lapseeas. Lisaks näpule kogu käe andmine sellele hobile sai aga alguse ajast, kui töö viis mind Tallinnasse ja mis ikka vabadel hetkedel teha - läksin Piritale jahisadamasse kiibitsema ning küsisin seal: „Ehk on kellelgi abikäsi tarvis?“ Olles ise valmis panustama ja palju õppima, võetakse ikka kampa. Alustasin siis võistluspurjetamisega Pirital ning ka Viljandisse kolides käisin võimalusel seal. Ma armastan elukohana Viljandit väga, ainuke mis siin puudu on, ongi meri. Praegu on meil neljaliikmeline meeskond, kellega võistlemas käime, Pärnus,“ rääkis ta.
„Meri on minu elus juba lapsest saati olnud dominant ja purjetamine on minu jaoks selle olulise osa täitmine. Purjetamisega on kord nii, et kui sa juba kai pealt otsad lahti lased, siis sa oled kohal. Merel olles on alati midagi täiustada ja õppida ning see spordiala koosneb nii paljudest muutujatest, millega pead arvestama, mistõttu pead 110 protsenti sellele keskenduma ja nii jäävadki igapäevased mured kaldale. Pikad võistlused, näiteks nädalased, on samas ka justkui toreda seltskonnaga matkamised. Meri ise aga on vabadus, sest kõik teed on lahti. Sa ei tea kunagi kuhu, mis ajaga ja kui pika teekonnaga sa jõuad ning see on minu jaoks väga põnev,“ selgitas Priit, miks nii pikki aastaid purjetamine teda paelunud on, „Teisalt peab merd austama, sest meri ei hooli - mõnest üleolekutundest tulnud valest otsusest võib tulla suur jama.Priit rõhutas, et purjetamine pole üldse nii kallis hobi nagu arvatakse. „Kui me ei räägi tipptegijatest, siis purjetamisega alustamine ja sellega tegelemine ei ole kallis. Ainuke, mis on võistlemisega alustamisel oluline on vastav riietus. Nagu ikka, palju rohkem sõltub see sellest, palju sul on endal motivatsiooni ja tahet õppida,“ ütles ta.
Kui rääkida sportlikest saavutustest siis oma parimaks peab Priit Eesti Meistrivõistluste avamerepurjetamises teist kohta. „Seega püüelda veel on“ ütles Priit.
Ta jagas ka parimat nõuannet, mis talle elus on antud: „Isa ja vanaisa Saaremaal ütlesid mul alati, kui poiss lõi haamriga vastu näppu: „Kasvab veel!“ Seda saab võtta väga mitmeti, samas annab see optimismi, arengut ja motivatsiooni mitte alla anda.“
Vanemad uudised | Värskemad uudised